Export+Processing+Zones

Den internationella arbetsorganisationen, ILO har definierat export frizonerna (på engelska export processing zones) som ”industriella frizoner med särskilda incitament som inrättats för att locka utländska investerare, där det importerade materialet genomgår en viss grad av bearbetning innan det (åter) exporteras igen”. En export frizon är i praktiken ett geografiskt område inom vilket man ha egna exportregler, tullättnader som gör det lättare att exportera produkterna, den export orienterade industrin är den enda som gynnas av dessa zoner. EPZ är en metod för utveckling och tillväxt av export. Det första framgångsrika exemplet på en EPZ grundades i Irland året 1957, därefter ökade antalet EPZ-områden i Asien och i Latin Amerika kraftigt. Under de senaste årtiondena har EPZ-områden även blivit vanliga i Afrika och i andra övergångs ekonomier. Idag används någon form av export frizoner i 130 länder runt om i världen. Användning av exportfrizoner är vanligt i beklädnads- och elektronikindustrin.

toc

==** EPZ och ekonomisk utveckling  En del utveckligsländer har försökt att kick-starta industrialiseringen genom att använda sig av export frizoner. Meningen är att de nya ekonomiska möjligheterna som följer en export frizon skall skapa nya arbeten till befolkningen   i landet. Många utveckligsländer har dåligt med resurser att investera i och har därmed ingen möjlighet att utveckla produktions kapacitet, EPZ kan då komma till nytta i och med att de lockar utländska investerare att investera i landet vilket i sin tur skapar nya arbetsplatser. Det finns också länder som redan har tillgång till kapital att investera med men har inga incentiv att göra det eftersom de har så stränga nationella restriktioner i lagstiftningen, handels barriärer och ineffektiv administration, så det lönar sig inte att investera. I detta fall hjälper en export frizon genom att den lättar på lagstiftningen, regleringar och eliminerar eventuella handelsbarriärer som gör affärerna olönsamma. Andra orsaker till skapandet av en export frizon är för att få utländska valuta inkomstereller för att stimulera exporten av varor som inte är traditionella för landet ) t.ex. bil- och teknologiexport. Det har dock uppstått en del kritik mot export frizoner och att de haft inte haft någon inverkan eller till och med negativ på den ekonomiska utvecklingen. I artikeln skriven av Rondinelli (1987) sägs det att de flesta zonerna i Korea, Taiwan, Malaysia och på Filippinerna har de fått utländska valuta inkomster men lönar sig för det nationella finans departementet medan det inte märks någon skillnad i de lokala ekonomierna.  ** Fördelar och nackdelar **   Förenkling av handeln och initiativ från regeringen att förbättra de utländska direktinvesteringarna och handels klimatet i landet är orsaker till att man vill bilda en export frizon. De utländska direktinvesteringarna är inte bara en möjlighet till inkomst av utländsk valuta utan kan även hjälpa till att fylla teknologigap, management know-how, marknadsintelligens och andra kunskaper som är nödvändiga för att utveckla exportindustrin. Positiva framgångar bland exportprocesszoner kan framför allt hittas i Mexiko, där man lyckats utveckla produktionsverksamheten inom exportfrizonerna från arbetskraftsintensiva och lågbetalda arbeten till komplexa produktionsoperationer, egen utveckling av produkter samt forskning och utveckling. Utmaningarna med utvecklingen av arbetsförhållanden i exportfrizonerna är främst att de stora företagen konstant söker efter billigare arbetskraft. Många s.k. ”Maquilas” har också tvingats stänga i Mexiko eftersom nya exportprocesszoner grundats i Kina på grund av billigare arbetskraft. Länder attraheras också av att skapa export frizoner för att de skall skapa nya jobb till befolkningen. I många fall har EPZ lett till många nya arbeten, men det är också vanligt att zonen inte skapar så många nya arbeten som förväntat, eller att de som redan arbetar bara förflyttas och samma mängd människor arbetar. En annan negativ sak med att arbeta i en export frizon är att det är svårt att göra karriär eftersom arbetskraften byts ut så ofta. Enligt ILO beror detta på att arbetet är så tungt och intensivt, användningen av tidsbundna arbetsavtal, kulturella faktorer och brist på human resource utveckling. Traditionella export frizoner erbjuder exportorienterade tillverkare tillgång till skattefri import av varor och kapital, tillgång till billig arbetskraft och andra skatte förmåner. Från utvecklingens och exportens synvinkel är export frizoner ett bra sätt att gå tillväga på. Regeringen har en annan syn på saken, landet förlorar betydliga inkomster i och med att företagen i frizonerna inte betalar skatt och annat dylikt. Dessa export frizoner kan vara till nytta för regional planen för att de utvecklar och skapar arbeten i glesbebyggda och oföddelaktiga områden, vilket i viss mån reducerar urbaniseringen. Trots att export friområden skapar arbeten och i vissa fall håller urbaniseringen på plats, så påverkar den människorna som jobbar där också negativt. Som nämnt tidigare i stycket så är human resource inte utvecklat ordentligt. Detta betyder att arbetstagarna tvingas jobba långa dagar med mycket dålig lön och i dåliga arbetsförhållanden. Youtube klippet som är gjort av Internatinal Trade Union Confederation bekräftar att arbetstagarna i Honduras arbetar under dåliga arbetsförhållanden. media type="youtube" key="DoDbRg7Oju8" height="360" width="480"

** Exportfrizoner och geografisk belägenhet **
De flesta studier gjorda om export frizoner undersöker hur de påverkar landet, arbetsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen i landet. För att export frizonen skall föra med sig så mycket nytta som möjligt så måste man också fundera på var den skall vara belägen. Export frizoner kan antingen placeras på landsbygden för att förhindra migrationen mot storstäder eller sedan utanför en storstad så att den är nära till transportförbindelser och de utländska investerarna. På landsbygden kan EPZ vara svåra att implementera medan de är lättare att implementera vid en storstad med alla tillgångar i närheten. Sedan har det också visat sig att den ekonomiska lönsamheten för landet är bättre om export frizonen är belägen nära storstäder. (Tetsu 2006)

** Exportfrizoner och Världshandelsorganisationen **
Export frizonerna är inte nämnda i Världshandelsorganisationens (WTO) överenskommelser, men vissa incentiv som är en del av EPZ policyn är täckta av WTOs stadgar. Litteraturförteckning  Antipode. //Antipode- A radicale journal of Geography.// 2006. (använd den 26 mars 2012).  CUNY. //Ph.D. Program in Anthropology.// 2010. (använd den 26 mars 2012).  Engman, M., O. Onodera and E. Pinali. //Export processing Zones: Past and Future Role in Trade and Development.// OECD Trade Policy Working Papers, 2007.  //International Labour Organization .// 200  3. (använd den 25 mars 2012).  ITUC. //Organising export processing zones.// Honduras, den 23 juni 2008.  Kinunda-Rutashobya, Lettice. ”Exploring the potentialities of export processing free zones (EPZs) for economic development in Africa: lessons from Mauritius.” //Journal of Management History (Archive)//, 2003: 226-232. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14pt;"> Romer, Paul. ”Idea gaps and object gaps in economic development.” //Journal of Monetary Economics//, den 543 december 1993. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14pt;"> Rondinelli, Dennis A. ”Export Processing Zones and Economic Development in Asia: A Review and Reassessment of a Means of Promoting A Review and Reassessment of a Means of Promoting.” //American Journal of Economics and Sociology//, januari 1987: 89-107. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14pt;"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 11pt;">Sargent, John; Matthews, Linda: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 11pt;">Quality and China vs. Mexico in the Global EPZ Industry: Maquiladoras, FDI Plant Mortality. // <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 11pt;"> http://ea.panam.edu/cbes/pdf/WorkingPaper1-06.pdf Hämtat 27.3.2012 <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14pt;"> Shannon Airport: //History of Shannon Airport.// http://www.shannonairport.com/gns/about-us/media-centre/history-of-shannon-airport.aspx. Hämtat 27.03.2012 <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14pt;"> Tetsu, Kazuhiro. ”Regional Development and Rural-based Export Processing Zones in Developing Countries.” //International Economic Journal//, 2006: 369-383. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14pt;"> Times Higher Education. //Times Higher education.// den 29 mars 2009. (använd den 26 mars 2012).