global+production+networks

=Globala produktionsnätverk = toc

‍Den ekonomisk-geografiska teorin om globala produktionsnätverk är ett synsätt, som vuxit fram för att på ett heltäckande och flexibelt sätt integrera och komplettera olika teorier, som bidrar till en förståelse om de värdeskapande aktiviteter, som äger rum på olika geografiska skalor, och som utgör den globala ekonomin. Globala produktionsnätverk grundar sig på en växelverkan mellan //sammankopplade funktioner, operationer och transaktioner som leder till produktionen, distributionen och konsumtionen av en viss produkt eller tjänst //. Teorin om globala produktionsnätverk strävar efter att analysera denna växelverkan genom att iaktta olika slag av nätverkskonfigurationer och analysera alla de aktörer och förhållanden dem emellan som spelar in i sammanhanget.

 Globala produktionsnätverk agerar som en länk mellan företag och dess intressenter. Bland dessa intressenter finns de interna funktionerna; dotterbolag, filialer och samarbetsföretag (Join Ventures) och de externa funktionerna; underleverantörer, serviceleverantörer och strategiska samarbetspartners. Därtill spelar icke kommersiella institutioner, till exempel statliga organ, fackförbund och icke-statliga organisationer (NGO) en stor roll, med tanke på företagens aktiviteter i en specifik region. Lambert & Cooper (2000) har beskrivit denna funktion som en serie av intrikata skärningspunkter mellan vertikala och horisontella nätverk av varierande storlek och komplexitet (egen översättning). Dessutom agerar globala produktionsnätverk som en intermediär som integrerar regionala och nationella ekonomier. I praktiken betyder detta att företag strävar till att stycka sin värdekedja (value chain) till små enheter och funktioner och identifiera var dessa funktioner kan utföras mest effektivt med hänsyn till tillgång till resurser och kunskap samt hur dessa funktioner kan stöda en penetration av tillväxtmarknader.

 Globala produktionsnätverk skapades ursprungligen under 1990-talets IT-boom, när marknaden började karaktäriseras av multinationella företag, internationella kapitalflöden och en blomstring av högteknologisk entreprenörskap.

 Enligt Hess och Coe (2006) har teorin om globala produktionsnätverk i ökande grad vunnit mark. Forskare har under 1990- och 2000-talen försökt förklara hur globala industrier organiseras och styrs, och hur detta påverkar utvecklingen inom de företag och regioner som berörs. Teorin om globala produktionsnätverk har huvudsakligen vuxit fram ur fyra sinsemellan relaterade synsätt; värdekedjor, nätverk och inbäddning //(se network society och embeddedness)//, aktörnätverk och globala varu- och värdekedjor //(se global commodity chains)//. Enligt Hess och Coe har globala produktionsnätverk utvecklat svar på den kritik som riktats mot globala varu- och värdekedjor, som tidigare användes för att analysera de processer som beskrevs ovan .‍

 **Värdekedjor**
 För det första grundar sig globala produktionsnätverk på det tänkande om värdekedjor som Michael Porter lyfte fram i början av 1980-talet. Speciellt den så kallade Manchesterskolan har koncentrerat sig på hur värde skapas, ökas och tillvaratas i olika rumsliga sammanhang. Värdekedjetänkandet har också bidragit med att behandla tillverkande och serviceaktiviteter som en helhet i värdeskapandet istället för att behandla dem separat och oberoende av varandra som man traditionellt har gjort. Enligt Hess och Yeung är det omöjligt att förstå produktion av varor om man inte samtidigt analyserar de centrala serviceaktiviteterna som värdeskapandet i produktionen organiseras genom, såsom finansiella tjänster, logistik och återförsäljning. Framför allt Dicken bidrog till att värdekedjetänkandet började appliceras på ekonomisk geografi i medlet av 1980-talet.

 **Nätverk och invävning**
 För det andra bygger globala produktionsnätverk på att samhället i olika sammanhang i ökande grad ses som nätverk och aktiviteter behandlas som om de vore invävda i olika nätverk. Detta går hand i hand med organiseringen av värdeskapandet i föregående stycke; de olika serviceaktiviteterna är inbäddade i ett nätverk som omfattar hela produktionsprocessen. Sedan 1980-talet har man forskat en hel del i hur inbäddning i nätverk kan leda till att nya företag skapas och existerande företag presterar bättre. Dicken och Thrift hörde till de största förespråkarna av att tillämpa teorin om invävning och nätverk i företagsgeografiska sammanhang.

 **Aktörnätverk**
 För det tredje kompletteras teorin om inbäddning i teorin om globala produktionsnätverk av teorin om aktörnätverk. Enligt Hess och Yeung bidrar teorin om inbäddning, som baserar sig på en strukturell analys av nätverksrelationer, inte till en förståelse om aktörerna, de geografiska agenterna, i nätverken. I teorin om globala produktionsnätverk integreras dessa två teorier, och aktörer såsom företag behandlas som nödvändiga delar i ett större nätverk där framväxande makt förverkligas över rum. Enligt Hess och Yeung har det varit ett stort framsteg inom ekonomisk geografi att börja lägga vikt på maktrelationer mellan aktörer, istället för att bara fokusera på ekonomiska länkar mellan och inom företag.

 **Globala varu- och värdekedjor** //(se global commodity chains)//
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> För det fjärde har litteraturen om globala varu- och värdekedjor bidragit till att teorierna om värdekedjor, nätverk, inbäddning och aktörer tagits till en global nivå, och bidragit till förståelsen om olika ekonomiska utvecklingsfenomen. Enligt Hess och Yeung analyserar globala varu- och värdekedjor flera olika geografiska skalor (t.ex. den lokala, nationala eller regionala) och speciellt den globala skalan. Den geografiska och territoriala analysen sker dock på en mycket aggregerad nivå. ‍Enligt Coe et al (2008) strävar teorin om globala produktionsnätverk efter att<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">analysera ekonomisk aktivitet mera uttömmande än globala varu- och värdekedjor. Teorin om globala produktionsnätverk har utvecklat synsättet genom att analysera hur olika aktörer är förankrade i olika platser och geografiska skalor‍.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Den mest uppenbara kopplingen mellan globala varu- och värdekedjor och globala produktionsnätverk utgörs av maktstrukturerna inom de globala varu- och värdekedjorna inom olika industrier. Hess och Yeung nämner som exempel textilindustrin, där globala köpare långt bestämmer villkoren för klädproduktion, och därmed påverkar ekonomiska aktiviteter som sker på lokal nivå. Enligt Hess och Coe (2006) analyserar globala produktionsnätverk denna maktfördelning inom produktionsnätverk.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Analysen kring globala produktionsnätverk handlar om aktörers inbördes relaterade handlingar, som är inbäddade i den globala ekonomins strukturer. Enligt Coe et al är det frågan om ett komplext och dynamiskt system, där processer är sammankopplade och samtidiga och makten ojämnt fördelad. Urry (2003) illustrerar komplexiteten genom att hävda att det i globala produktionsnätverk varken finns någon egentlig struktur eller någon indelning i makro- och mikronivåer.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Globala produktionsnätverk är samtidigt både ekonomiska och politiska fenomen. Detta har att göra med skapandet av ekonomiska förhållanden, ledningsstrukturer och institutionella regler. Globala produktionsnätverk existerar alltså inom ett transnationellt rum som styrs av transnationella eliter, institutioner och ideologier. Teorin befattar sig med hur produktionsnätverk bäddats in i ekonomiska, sociala och politiska sammanhang på de platser de existerar i. Olika statliga, civila och internationella okommersiella organisationer kan påverka produktionsnätverkens verksamhet. Globala produktionsnätverk är ett användbart verktyg för att samtidigt analysera interaktioner på lokal och global nivå istället för att behandla dem separat, vilket lätt leder till ett ytligare perspektiv. Flera författare har tillämpat teorin för att förklara regional utveckling som skett i samband med inbäddningen av globala produktionsnätverk i regionen (se t.ex.  ).

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> **De globala produktionsnätverkens utbredning**
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Kärnan i globala produktionsnätverk är processen att förvandla insatsvaror till produkter. Teorin om globala produktionsnätverk analyserar denna process genom fokus på flerdimensionella, olinjära förhållanden, till skillnad från ett mera traditionellt närmandesätt som behandlar processen framför allt som en linjär och okomplicerad ”kedjereaktion” (till exempel analyser som handlar om en leveranskedja). Enligt Hess och Coe befattar sig analysen kring globala produktionsnätverk med hur dessa processer strukturerats både på organisations- och rumslig nivå. Det sätt på vilket värde skapas, ökas och tillvaratas i processen är också centralt i analysen.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Ernst & Kim (2002) identifierar tre huvudsakliga faktorer som påverkat framfarten av globala produktionsnätverk; liberalisering, framstegen inom informationsteknologi och marknadskonkurrens. Dessa tre faktorer hänger starkt ihop och har påverkat utvecklingen av globala produktionsnätverk, både individuellt och kollektivt.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Ernst & Kim (2002) påvisar ett antal effekter av liberalisering på en global nivå:

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> ‍ <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> De som främst har haft nytta av dessa effekter är multinationella företag, som kunnat dra nytta av friare marknader genom större möjligheter i fråga om marknadspenetration och tillgång till komplementerande resurser och kompetenser.
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.5em; padding-bottom: 0px; padding-left: 3em; padding-right: 0px; padding-top: 0px;">Ökad handel och utländska direktinvesteringar
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.5em; padding-bottom: 0px; padding-left: 3em; padding-right: 0px; padding-top: 0px;">Minskning av kostnader och risk angående internationella transaktioner
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.5em; padding-bottom: 0px; padding-left: 3em; padding-right: 0px; padding-top: 0px;">Markant ökning i internationell likviditet
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.5em; padding-bottom: 0px; padding-left: 3em; padding-right: 0px; padding-top: 0px;">Ökade möjligheter för marknadspenetration
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.5em; padding-bottom: 0px; padding-left: 3em; padding-right: 0px; padding-top: 0px;">Ökad tillgång till resurser och kompetenser

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Den andra faktorn som varit central för globala produktionsnätverk, informationsteknologi, har inneburit en ändring särskilt med hänsyn till möjligheter angående en spridning och integrering av produktion och marknader. En allt större spridning av produktion och marknader har möjliggjorts tack vare de ökade förutsättningarna för kommunikation som ”minskar” på geografiska avstånd //(se time-space compression)//, dvs. komplexiteten att producera och distribuera på två olika geografiska områden har minskat drastiskt. Samma fenomen kan identifieras med hänsyn till integrering eftersom informationsteknologin har möjliggjort en allt större och effektivare integrering av geografiskt avlägsna produktionsenheter. Framstegen inom informationsteknologin har därmed suddat ut nationella gränser och banat väg för allt flexiblare organisationer med större valmöjligheter angående geografisk spridning.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Den tredje faktorn, marknadskonkurrens, som Ernst & Kim (2002) förespråkar hänger starkt ihop med liberalisering och informationsteknologi eftersom dessa två har drivit framåt en allt starkare global konkurrens. Det liberalare ekonomiska klimatet i samband med informationsteknologi som nästan raderat ut betydelsen av avstånd har resulterat i att konkurrens sträcker sig över nationella gränser och tvingar företag att agera på en global nivå. Detta betyder att företag aktivt måste identifiera och utnyttja geografiska fördelar för att komplettera sina kärnkompetenser. För att hållas konkurrenskraftiga är företag tvungna att integrera externa resurser och kompetenser till sina interna processer.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> **Modulära nätverk**
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Modulära nätverk är en form av globala produktionsnätverk. De karaktäriseras av att produktionen sker så, att brandföretaget enbart koncentrerar sig på innovation, design och försäljning, medan alla tillverkande aktiviteter utlokaliseras till så kallade turnkeyleverantörer, som ofta satsar en hel del på att utveckla tillverkningsprocesserna och på det sättet erbjuder brandföretaget en övergripande ”produktionslösning”.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> **<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Exempel: GPN **
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> Coe et. al (2004) illustrerar globala produktionsnätverk i praktiken genom en överblick av BMWs produktionsaktiviteter i Rayong provinsen i Thailand. Thailand har sedan 1960-talet utvecklats till en av de största aktörerna inom Sydostasiens bilindustri. Orsakerna ligger i en väldigt liberal industripolitik, vilket har ökat biltillverkarnas penetrationsmöjligheter, samt det Asiatiska frihandelsavtalet (AFTA), vilket reducerat handelsbarriärer inom regionen. I BMWs produktionsenhet i Thailand skapas 40 % av bilarnas värde genom lokala resurser medan 60 % importeras från Tyskland. Orsaken till den relativt låga siffran ligger i produktionsenhetens kapacitet (4000 bilar årligen), samt de ännu outvecklade produktionsfärdigheterna inom den Thailändska industrin samt arbetskraften. Åtgärder för att förbättra situationen har dock gjorts både från initiativ av den Thailändska regeringen, främst genom att öka arbetskraftens kompetens, och från BMW, genom utbildning både i Thailand och utomlands.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-weight: normal;"> BMW har kopplat ihop sitt globala produktionsnätverk med den lokala industriomgivningen, bland annat genom ett avtal med en Japansk bilrutetillverkare, med en filial i Thailand, om produktionen av sidorutor för sina E46-bilar. Genom detta samarbete har den lokala industrin erhållit teknologisk know-how medan BMW kunnat dra fördel av lokal produktion jämfört med import från tillverkaren i Tyskland. Exemplet visar de fördelar som både tillverkaren och regionen får genom att länka ihop det globala produktionsnätverket med den lokala industrin.