dependency+theory

=Definition= toc  Med beroendeteorin avser man den ekonomiska skillnad som finns mellan de outvecklade och fattiga länderna och den rika västvärlden, samt flödet av resurser från de fattiga länderna till de rika länderna som är en följd av den ekonomiska skillnaden. Det finns olika skolor som diskuterat beroendeteorin och deras åsikter skiljs därmed något från varandra, men den grundläggande ideologin är att de fattiga länderna har varit inkapabla att själva starta upp sitt egna teknologiska och vetenskapliga kunnande. Detta leder till att de outvecklade länderna blir ett periferiskt område i förhållande till västvärlden, som har ett utvecklat teknologiskt och vetenskapligt kunnande. Beroendeteorin kopplas starkt samman med konceptet modernisering. Enligt vissa skribenter beror underutvecklingen av samhällen på det faktum att utvecklingsländerna inte lyckats med en utvecklingsprocess från det traditionella samhället till det moderna samhället.

 Beroendeteorin igen i sin Marxistiska skola ser på beroendeteorin som ett svart-vitt fenomen där det samtidigt inte kan bildas välfärd på alla ställen.Det viktigaste bidraget beroendeteorin och utvecklings teorin tillsammans bildar är en enhetlig analys tillsammans med analysen på den internationella nivån som ihop satt med den inhemska politiken som lidit särskilda positioner i internationella arbetsfördelningen. =Koncept som kan kopplas till beroendeteorin=  De koncept som man kan kopplas till beroendeteorin är neoliberalismen, finansialisering, postkoloniala teorin, kreativa ind  ustrier och kunskapsarbetare.Eftersom att beroendeteorin egentligen anses höra till en förgrening av ett marxistiskt koncept, kommer det följaktligen kritik kring ämnet från den neoliberala skolans anhängare. Medan den traditionella marxistiska skolan anser att den tredje världens inkapabilitet att utveckla sig strikt beror på tron att beroendeteorin är svart-vit och att västvärldens framgång endast beror på exploateringen av den periferiska tredje världen, anser vissa inom den neoliberalistiska skolan att den tredje världens underutveckling beror på att periferin inte lyckats modernisera sina samhällen, som förhindrat utvecklingen.  Ur den neoliberala synvinkeln kan man därmed tala om att framgången för västvärlden har att göra med skiftet från tungindustriella samhällen till kreativa industrier och kunskapsarbetare, där mervärde de facto skapas av kunskap och människornas kreativa växelverkan  Finansialiseringen av världsekonomin och den post-koloniala teorin kan även anses ha samband till beroendeteorin, i och med att direktinvesteringar från de "metropola" länderna till de periferiska områdena i många fall har som avsikt att generera vinsterna tillbaka till länderna varifrån investeringarna kommit.

=Historia=  Beroendeteorin publicerades under 1950-talet som en ny ekonomisk teori till skillnad från gamla modeller. Denna blev väldigt populär på 1960-talet och 1970-talen som en kritik av moderniseringsteorin, som föll alltmer i onåd bland folkgrupper på grund av den fortsatta utbredda fattigdomen i stora delar av världen. Mänga beroende teoretiker förespråkade social revolution som ett effektivt sätt att minska de ekonomiska skillnaderna i världssystem. Beroendeteorin delar många punkter med tidigare, marxistiska teorier om imperialismens och Lenin, och har lockat fortsatt intresse från marxister.

Bakgrund
 Det kan sägas att Karl Marx och Friedrich Engels har haft ett fotfäste i konceptet allt sedan publikationen av deras kända verk ”Det kommunistiska manifestet”, där Marx associerade beroendeteorin med negativa effekter för utvecklingsländer i och med att de enligt honom följaktligen aldrig kunde lösa sig från välfärdsländernas industriella och teknologiska övergrepp på utvecklingsländerna. Utvecklingsländerna var med andra ord fängslade av västvärldens ekonomiska övergrepp. Den strukturalistiska skolan däremot ansåg att det var och är fullt möjligt för utvecklingsländerna att utveckla sig och ta ikapp västvärlden och på så sätt lösgöra sig från denna ekonomiska periferi. Det som under de senare åren har diskuterats är en förflyttning från de teknologiska och vetenskapliga skillnaderna är i dagens läge de ojämlika finansiella möjligheterna för utvecklingsländerna att kunna få lån på de internationella marknaderna i jämförelse med västvärlden, med andra ord har det västerländska övergreppet förflyttats till den finansiella sektorn.  Den egentliga fadern bakom konceptet beroendeteori anses vara André Gunder Frank. Hans verk ”Beroende ackumulering och underutveckling” beskrivs i större detalj nedan.

 Både strukturalistiska skolan och de traditionella Marxisterna ansåg att man kunde motverka detta beroende genom att låta utvecklingsländernas statsmakter implementera ekonomiska barriärer som skulle stöda lokal produktion och förhindra utländska produkter från att inta lokala marknader. Den strukturalistiska skolans tankar beskrivs nedan. <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> Ett område där beroendeteorin och termen underutveckling har varit speciellt forskad och diskuterad är Sydamerika, där man under 1960-talet, med Samir Amin, André Gunder Frank och Immanuel Wallerstein började forska i underutvecklingen och, som de ovannämnda kallar det, världssystem. Världssytem- strategin har som avsikt att förklara sociala skillnader genom att omfatta större helheter av social växelverkan, istället för att endast fokusera på endast enstaka sociala samhällen som exempelvis nationer. I detta världssystem är alla nationer och människor med deras egna kulturer, ekonomier och militärer, invävda. Denna strukturalistiska skola följer långt den traditionella marxistiska tankegången med att världen kretsar kring ett centrum, samt att det finns länder som har rollen av att vara antingen semiperiferiska eller periferiska stater. Tävlingen mellan länderna är präglad av en kapitalistisk kamp, där de semiperiferiska och periferiska staterna kämpar mot staterna innanför periferin från att bli exploaterade.

Fadern bakom konceptet
<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> //André Gunder Frank//: Beroende ackumulering och underutveckling, <span style="font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt;">André Gunder Frank, som hör till den strukturalistiska skolan inom undersökningen i beroendeteorin, diskuterar i sin text ”Utvecklingen av det underutvecklade” om varför det blivit så att en del länder utvecklats till välfärdsstater, medan andra misslyckats med deras utveckling. Grundargumenten i Franks texter är att den ojämna fördelningen av kapital och varor i världssystemet, kombinerat med den ojämna utvecklingen av sociala- och politiska förhållanden har lett till att vissa läder klarat sig bättre i tävlingen om utveckling. Frank påpekar att fastän de länder som idag är utvecklade tidigare varit outvecklade, har de inte någonsin varit outvecklade, såsom man anser att den tredje världen idag anses vara. I texten, som redan skrevs år 1966, är Frank övertygad om att kapitalismen på den tiden redan nått hela världen. På så sätt kan man säga att den kapitalistiska exploateringen nått sin maximala utsträckning. Följaktligen var kapitalismen precis lika utspridd i underutvecklade, rurala områden som i välfärdsstaternas metropoler. <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> Det är enligt Franks undersökning inte endast mellan länder som det förekommer så kallade inre cirklar och periferier, utan likadana tendenser fanns på 1960-talet att hittas bl.a. i Mexiko, där de olika folkgrupperna organiserat sig på ett likadant sätt, så att folkgruppen som lever i städerna blir betjänade av folkslagen som bor utanför staden. <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> I Franks undersökning kommer man fram till att det faktiskt redan finns långa traditioner för ett likadant beroendemönster. Den äldsta formen kan lätt anses vara kolonialismen, där periferin arbetade för att tjäna metropolen. I Sydamerika var det förstås de spanska länderna som producerade varor för Spanien och Portugal, som drog nyttan av produkterna. Till mönstret hör att de samma produkterna till en viss grad till slut säljs tillbaka till periferin. Under se

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> nare tider kan man lätt förstå varför man kallat denna beroendeteori för ett fängelselikt system, eftersom man speciellt i frågan om teknologi har sålt tillbaka teknologin till länderna i periferin, då länderna inte själva har kunnat utnyttja de råvaror som de haft. <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> Frank sammandrar sitt argument i att underutvecklingen i världen inte beror på en begränsad mängd pengar i de periferiska länderna, utan på att underutvecklingen de facto beror på det som också lett till ekonomisk utveckling, det vill säga kapitalismens framsteg i sig själv.

=Andra forskare inom beroendeteorin= <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Beroendeteoretiker hävdade i motsats till den fria marknadens ekonomer och moderniseringsteoretiker att underutvecklade länderna behöver minska sin närhet till världsmarknaden så att de kan fortsätta existera genom att gå en väg där de fullfyller sina egna behov och mindre dikteras av extern press och påverkanden.

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Beroendeteori analytiker använder historisk processerat data för att fastställa de viktigaste faktorerna som dikterar ifall en process instans kommer att bryta mot sina nyckeltal. Produktionen av beroendeanalys är en lätt visualiserbar modell av interna beroenden inom affärsprocessen. Den identifierar de viktigaste faktorerna som påverkar processprestanda.

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Två tidiga forskare inom ämnet är Francois Perroux och Kurt Rothschild.

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Perroux talade om ekonomiska öknings pelare och deras inflytande på ekonomin och hur företag på detta sätt indirekt blir beroende av varandra. Genom dessa förklarar han bl.a. att ifall ett företag i proportion till sin samarbets partner får ut av samarbete mer, eller påverkar de andra företaget till en större del en vad detta påverkar det första företaget desto mer beroende är detta företag av bolag A:s resultat och försäljning. Detta tankesätt berättar logiskt och enkelt sambandet mellan beroende teorin och hur samarbets företag kan påverkas av detta fenomen.

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Rotschild hör till de inflytelserika ekonomerna i världen men är trots allt mindre känd, mest anses detta eftersom han fej forskat i ett speciellt område extra utan mer fokuserat på många olika delar inom ekonomin. Han har bl.a. påverkat flera branscher genom sina ekonomiska teorier. Dessutom har han skrivit många frågor angående olika politiska ställningstaganden inom områden för: Pris teori, arbets ekonomer, köpslående teori och ekonomier med makt, fördelning och ökning, och praktik & teori inom poltisk ekonomi.

=Moderna tankar kring ämnet= <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Med hjälp av beroendeteorin kan det lättare förklaras varför outsourcing av primära aktiviteter görs. Enligt råvara beroende teorin kommer varje part att försöka förändra sitt beroende förhållanden genom att förvärva kontrollen över resurser som antingen minimerar beroendet av den andra parten, eller maximerar andra partens beroende av sig själv. Makt för de olika parterna kommer beroendet på hur utbytet av relationer. Desto mer makt en part har, desto mer inflytande har denna att avgöra typen av utbyte mellan organisationerna, både när det gäller formen av samspel och villkoren för olika samarbeten. Ifall en av parterna har alternativa råvaror att använda sig i ett växlings nätverk så är denna mindre beroende av andra och har då en större möjlighet till att pruta på andra råvaror.

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Moderna, dagens, beroende teoretiker kan ge mycket till tabellen genom att de gjort ett bra jobb genom att analyserat de politiska orsaker och konsekvenser av ökande avkastning. <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Genom att bygga fler rigorösa analytiska modeller av politik på den ekonomisk geografiska intellektuella infrastrukturen, en pånyttfött beroende teori kan ge en empiriskt övertygande och analytiskt noggrann karakterisering av dagens grundläggande saker och periferier.

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> I stort sätt stämmer instinkten om beroende teori då forskning om "resurs förbannelse "antyder att länder med oljerikedom även indirekt producerar dålig utvecklings och politiska resultat. Det är värt att reflektera om hur djup och heterodoxa de konsekvenserna är av dessa fynd: under förutsägbara omständigheter, kommer länders utvecklingsresultat att förvärras genom att förlita sig på sina komparativa fördelar och delta i handeln.

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Dock anser Wibbel, 2009 att om den ekonomiska geografi litteraturen skulle ge ut en förnyad beroendeteori med mer systematiska verktyg för att analysera internationell distribution av produktion och inkomster, så skulle två decennier av forskning om omfördelning tillhandahålla strängare modeller för hur och när politikerna kan distribuera finanspolitiska statsmakten att medla de inhemska fördelningseffekter. Då är det även möjligt att bedöma vilka konsekvenserna blir för att delta i de internationella marknaderna.

<span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 16px; text-align: justify;"> Allt detta tyder på att vi enligt Wibbel 2009 behöver uppmärksamma beroendeteorins kärnverksamhet och dess insikt, att det finns en internationell arbetsfördelning och att fördelningen av arbetskraft frågor spelar en roll. Utmaningen för en ny generation av beroendeteorister är att klara av att ta i beaktan mikro logiken av litteratur om försäkring och omfördelning på allvar och kombinera detta med en förståelse av hur internationella marknaderna fungera och dessutom producera förutsägelser om omfördelande politik som återspeglar samtida verkligheten i utvecklingsländerna.

=Kritik= <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> Förutom att beroendeteorin även har sina anhängare, har det riktats kritik mot konceptet. Harriet Friedmann problematiserar beroendeteorin med fyra argument. Den första handlar om att man observerar världssystemen som något binärt förhållande mellan nationer. Det andra argumentet är att världssystem-modellen enligt Friedmann har färdiga hierarkiska steg som man automatiskt antar. Hennes tredje argument är att det inte tycks finnas en tydlig koppling mellan de geografiska och sociala aspekterna, och att de sociala aspekterna inte tas i beaktande i modellen. Den sista punkten är att man i världssystemsmodellen har som grund ett bytesförhållande istället för ett handelsförhållande. <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> Det som även tagits upp som kritik mot beroendeteorin är att man enligt bl.a. Corbridge överbetonat de dynamiska effekterna mellan metropoler och periferin på en nationell nivå. Man borde öven kunna se de lokala skillnaderna i metropol- periferistiska uppbyggnaden inom nationella gränser. Emellertid diskuterar Frank även detta i sin artikel ”Beroende ackumulering och underutveckling”. <span style="display: block; font-family: Cambria,serif; font-size: 12pt; text-align: justify;"> Man kan också diskutera huruvida Franks teori om världssystemet fortfarande är aktuellt, i och med att det snart gått 50 år sedan publikationen av hans verk. En undersökning påvisar att det fortfarande förekommer en tydlig centrum- periferisk fördelning av kapitalismen, men att nya världsekonomiska centra blivit allt större i Asien.