agglomeration+theory

toc
 * Agglomeration theory **

**Bakgrund**
Agglomerationsteori är ett koncept inom regionala studier som hänvisar till geografisk närhet samt lokal organisationell närhet. Uttycket "agglomeration" introducerades av Weber i samband med lokaliserings teorin år 1904 och anses ha en mer entydigt betydelse än ordet "koncentration". Grundtanken bakom konceptet är att då företagsinstitutioner, anläggningar och övriga agenter befinner sig i en viss geografisk närhet med varandra, leder det till fördelar i form av synergier som t.ex. lägre transaktionskostnader. Det handlar om att öka på företagens produktivitiet genom allt lägre transportkostnader för både materialla och immaterialla produkter. Kostnaderna för immateriella produkter är konstnader som uppstår i samband med information och kontroll. Ett exempel på en agglomeration är en stad som har en restaurang, en biograf och matbutik på samma gata. Traditionellt sätt, brukar agglomerationerna uppstå på naturliga och framträdande geografiska platser. Ofta är finns det en historisk bakgrund till varför ekonomiska agglomerationer har säte just där har. Teorin bygger direkt på tre fördelsantaganden; klusterproduktion, rumsmönster (spatial patterns) i löner och hyror, och systematiska variationer i produktiviteten i stadsmiljön. Även då flera företag inom samma bransch samlar sig till samma kluster finns det direkta förmåner, som attraktion av leverantörer och kunder. Klusterteorin är främst utvecklad av geografikern Michael Porter, men företagens lokaliseringsteori har också blivit behandlad av nobelpristagaren Paul Krugman. Konceptet kan dock härledas tillbaka till agglomerationsekonomin som ursprungligen skapats av Alfred Marshall. Vad är fördelen för företag att lokalisera sig i storstäder, och varför är företag så mycket mer produktiva i kärnan av städer. Redan Marshall diskuterade stora marknaders möjlighet till specialisering, delande av leverantörer, sammanslagning av arbetsmarknaden, och sammanslagning av idéer. Modern forskning av agglomerationsteori bygger dock på mera djupgående förklaringar. Ett sätt att kvantifiera agglomerationsekonomier är att jämföra löner och hyror. Även om arbetsmarknader mellan jämförbara geografiska områden inte direkt är konkurrenskraftiga, kan högre löner i tätbebyggelseområden vara ett bevis på högre produktivitet. En relaterad approach till fenomenet är rumsvariationer i hyrespriser. Om företag är villiga att betala högre hyror måste det bero på att det existerar någon kompenserande fördel i produktivitet.

**Direkta fördelar inom agglomerationsekonomier**
Lättaste sättet att förstå sig på direkta fördelar av agglomerationsekonomier är för det första att ta en titt på den lokala infrastrukturen. Då de stora fasta kostnader av sådana anordningar är täckta, blir kostnaden per användare minimala pga. den stora befolkningen. Överbefolkning kommer dock att sätta restriktioner på tillväxten av användare. För det andra är delande av leverantörer en direkt fördel inom agglomerationsekonomin. I större och mera specialiserade städer är det möjligt för slutproducenten att dela en gemensam bas av leverantörer, som inte vore möjligt i småstäder. För det tredje möjliggör det stora antalet arbetare i en given stad att chansen för specialisering ökar. I genomsnitt betyder större marknader befrämjande av specialisering av ett visst yrke eller kunnande. För det fjärde visar empirisk forskning att arbetsmarknadssammanslagning kan främja arbete tvärsektoriellt, dvs. företagen kan samagglomerera och sammanföra sektorer ihop. För det femte bidrar storstäder ofta till konstant ny inlärning och kunskap. De diversifierade urbana miljöerna underlättar genomsökning och experiment inom innovation. Klusterområden kännetecknas oftast av att det existerar ett forskningsintensivt universitet inom regionen. Som exempel kan nämnas Stanford Universitetet i Silicon Valley, Kalifornien, och Massachusetts Institute of Technology i Boston, Massachusetts.

**Marshalliansk teori**
Empirisk forskning i allt flera städer visar stora skillnader i löneskillnader. Dessa skillnader är ingående och kan inte förklaras med skillnader i kostnadsstandarder. Identiska arbetare med samma utbildning, arbetserfarenhet och andra mätbara instrument blir betalda annorlunda beroende på området där de bor. Man kunde tro att löneskillnaderna inom ett land är betydligt lägre jämförbart med löneskillnaderna i internationell jämförelse. Empirisk forskning visar dock ett det existerar fel i denna antagandet.

Ekonomer och regionala samhällsvetare har utvecklar en teori, ”ny ekonomisk geografi” (new economic geography), där agglomerationskrafter kan framkalla regionala ojämlikheter. Ny ekonomisk geografi har framstått som det dominanta paradigmet inom agglomerationsekonomi. Alfred Marshall utvecklade aldrig direkt någon helhetsteori on agglomeration, eller någonslags lokaliseringsteori. Istället spekulerade han orsaker till rumskluster inom ekonomiska aktiviteter. Han identifierade kunskapsutsläpp, länkar mellan leverantörer och producenter, och arbetsmarknadsinteraktioner. Hans teorier har blivit refererade till ”de Marhallianska externaliteter”. Det är värt att notera att agglomerationsekonomier når skalfördelar genom intensiv produktion. Dessa ekonomier existerar då produktion är billigare på grund av kluster.

** Kritik och alternativ syn på agglomerationsteori **
En kritisk fråga att ställa agglomerationsteorin; om agglomeration har en så stor fördel, varför beslutar så många företag oberoende att hållas isolerade från storstäder? Höga hyror och löner kan vara en delorsak för detta fenomen. En alternativ syn på företagens produktivitet i storstäder har givits på basen av ”val av bolag” (firm selection). Melitz och Ottaviano argumenterar att närvarande av flera företag i samma stad leder till tuffare tävling, som leder till uppkomst av sämre företag. Således kan högre genomsnittlig produktivitet i storstäder leda till maktkamp. Dessutom väcker de kritik mot kluster. Agglomerationsekonomier kan leda till överbefolkning, föroreningar, och andra jämförbara negativa externaliteter.

. //(Källa: http://www.ciesin.org/datasets/cir/jdysedit.html)//