embeddedness


 * Embeddedness **

Invävning (eng. //embeddedness//) är ett tillstånd av att vara belägen eller fäst i en större enhet eller sammanhang, och handlar ofta om sammankopplingen av t.ex. personer eller företag i sociala nätverk. Ekonomisk invävning (eng. //economic embeddedness//) förknippas starkt med nya ekonomisk sociologi och handlar om invävningen av ekonomiskt beteende inom sociologisk teori, det vill säga hur personers eller företags ekonomiska beteende är förankrat till deras sociala nätverk. Ekonomisk invävning strävar till att förklara både de samhälleliga effekterna av och samhälleliga orsakerna till att vissa ekonomiska fenomen sker.

media type="custom" key="24877232" // I videoklippet “The concept of embeddedness, förklarar Mark Granovetter invävningskonceptet. //

** Bakgrund **
Begreppet invävning introducerades först av Karl Polanyi, i boken “//The Great Transformation//” som handlar om ekonomiska och politiska fenomen som skedde i England då marknadsekonomin uppstod. Polanyi argumenterade att utvecklingen av det moderna samhället gick hand i hand med utvecklingen av moderna marknadsekonomier. Det finns två tolkningar av Polanyis invävningskoncept i “The Great Transformation”. Det första är, som Polanyi lägger ut i sin teori, att det är omöijligt att separera ekonomin från samhället eftersom alla ekonomiska system är invävda i samhälleliga relationer och institutioner. Men å andra sidan, föreställer sig Polanyi att, i flera platser är marknadsekonomin separerad från samhälleliga institutioner och funktioner enligt sina egna regler.

Den nutida perioden av ekonomisk sociologi, s.k. ny ekonomisk sociologi, konsoliderades i verket “//Economic Action and Social Structure: the Problem of Embeddedness//” av Mark Granovetter ], som presenterade idén om att ekonomiska relationer bland individer eller företag är förankrade i faktiska sociala nätverk och inte existerar i en abstrakt idealiserad marknad. Fastän konceptet onekligen härstammar från Karl Polanyis verk, avviker sig betydelsen av konceptet till viss grad från Granovetters tolkning, eftersom Karl Polanyis tolkning av invävning var inte direkt kopplat till sociala nätverk, utan konceptet beskrev ekonomin som att vara förankrad till samhället.

** Undersocialiserade och Översocialiserade Perspektiv **
Försök till att förklara ekonomiskt beteende har ofta varit antingen undersocialiserade (ekonomiska perspektivet) eller översocialiserade (sociologiska perspektivet).

I det traditionella ekonomiska angreppssättet (undersocialiserade) underskattas ofta betydelsen av sociala faktorer vid tolkning av interaktioner mellan personer, det antas att människor beter sig rationellt och på basen av eget intresse samt påverkas mycket litet av sociala relationer. Däremot i den översocialiserade tolkningen, det andra extremfallet, uppfattas ekonomiskt beteende bland individer som mycket beroende av sociala relationer och påverkas bl.a. av individens uppväxt, sociala förhållanden och människor omkring dem.

I verket “//Economic action and social structure...//” argumenterar Granovetter för en mellanväg bland undersocialiserande och översocialiserande tillvägagångssätt för analyserande av ekonomisk aktivitet, som han kallar för invävning. Detta innebär att marknadsaktörer beter sig rationellt, eller strävar till att göra så, men att dess beteende å andra sidan är förankrade i sociala strukturer som till viss grad styr deras marknadsinteraktioner, där invävning fokuserar sig på samhälleliga nätverk och personliga förhållanden. Granovetter förklarar att dessa förhållanden leder till pålitlighet bland personer vilket innebär att rationellt beteende avviker sig.

För att förklara idén bakom betéendet använder Granovetter ett exempel där man jämför vad som sker i ett rum med främmande människor, till motsats till i ett rum med en familj, då det blir en brandalarm. Han påstår att familjen kommer inte att rusa iväg på ett panikartat sätt eftersom de litar på varandra, medan rummet med främmande folk, som inte litar på varandra, kommer att ha ett s.k. n-personers fängelse dilemma. På detta vis spelar förhållanden en mycket central roll. Gällande företagsverksamhet hävdar Granovetter att många övervärderar makten av hierarki, och att sociala nätverk inom företaget de facto är mycket betydelsefulla. Ytterligare förklarar han att det finns starka sociala förhållanden bland företag som strukturerar deras interaktioner och konkurrens.

** Invävning inom Ekonomisk Geografi **
Begreppet invävning har blivit ett centralt koncept inom ekonomisk geografi och centralt för diskussioner omkring förhållandet mellan ekonomisk aktivitet och utrymmen och platser (spaces and places). Men främst förblir invävning ett koncept inom ekonomisk geografiskt tänkande för att förstå hur sociala faktorer inverkar på ekonomisk aktivitet.

För att kunna integrera invävningskonceptet med teorier om ekonomiska platser finns det ett antal kritiska frågor inom konceptet som ekonomiska geografer strävat till att besvara. Enligt Jones [6] finns det utmaningar vid tolkning av förhållandet mellan det sociala och det ekonomiska. Jones kritiserar teorin om //ny ekonomisk sociologi// samt invävningskonceptet för att inte kunna förklara ekonomiska fenomen som sker. Vidare kritiserar han oförmågan av invävningskonceptet att kunna gripa sig med makt och ojämlikhet. Jones förklarar att makt förhållanden ignoreras av invävningssteorin som antar att ekonomiska världen är neutralt förankrad i sociala omständigheter.

Invävning förknippas med andra företagsekonomiska koncept, så som t.ex. inom den kulturella vändningen vilket givetvis betonar betydelsen av kultur inom ett företagsekonomiskt sammanhang. Invävningsteorin sammankopplas även till de sociala förhållanden som uppstår inom industriella distrikt eller kluster, där både människor och företag skapar förhållanden sinsemellan som dels förklarar dess betéende.