network+society

=**Nätverkssamhället ** = toc Nätverkssamhället, ”the network society”, är ett samhälle där flera olika fenomen relaterade till sociala, politiska, ekonomiska och kulturella förändringar orsakas av spridningen av nätverk, digital information och kommunikationsteknologi. Barney beskriver nätverkssamhället som ett paraplykoncept som olika försök att ”konceptualisera andan i den nutida eran” samlas under. Mera specifikt är nätverkssamhället en social struktur av informations- och kommunikationsnätverksteknologier som baserar sig på mikro-elektroniska och digitala datornätverk som genererar, processerar och distribuerar information via noder i nätverket.

Nätverksamhället diskuteras främst i samband med sociologi (där det härstammar från), men även inom ekonomisk geografi och ämnen som kan relateras till inverkan av den teknologiska utvecklingen på samhället.

Nätverkssamhället förknippas inom ekonomisk geografi oftast med Manuel Castells teorier. Enligt Castells organiseras viktiga funktioner och processer i samhället i allt ökande grad kring nätverk, och utspridningen av nätverksmentaliteten leder till en anpassning av operationer och resultat av produktions-, upplevelse-, makt- och kulturprocesser (se även embeddedness). I Castells teorier om nätverkssamhället är det i grund och botten fråga om att nätverk kan leda till en ny samhällsform där både identitet, politik och ekonomi fungerar som nätverk, och de materiella förutsättningarna för detta härrör sig till de möjligheter informationssamhället har att erbjuda. Castells teorier anknyter till utveckling inom informations- och kommunikationsteknologi (ICT), globalisering och teorin om ”den nya ekonomin” och företagsformer som baserar sig på nätverk.

==Nätverk ==

Ett nätverk är en helhet där olika punkter, ”noder”, på engelska ”nodes”, binds samman av kontakter, som ofta kallas ”band”, ”ties”. I ett nätverk är det kännetecknande att noderna är kopplade till ett flertal andra noder, ofta genom ett flertal band som kan korsa varandra. Dessa noder är olika aktörer i samhället; i det globala finansnätverket kan noderna representera till exempel börser eller deras servicecentra. Enligt Castells är avståndet mellan noder inom ett nätverk kortare än avståndet mellan noder i olika nätverk. En grundläggande tanke i nätverk är ”decentraliserad konnektivitet”.

**Begreppets ursprung**
Begreppet "nätverkssamhälle" introducerades ursprungligen i början på 1990-talet av Jan Van Dijk och har fått ytterligare uppmärksamhet av Manuel Castells, som presenterade begreppet i sin bok The Rise of the Network Society. Jan Van Dijk och Manuel Castells är bland de första sociologer som startade forskningen och diskussionen kring nätverkssamhället.

**Van Dijks nätverkssamhälle**
Van Dijk definierar nätverkssamhället som ett sorts samhälle där olika förhållanden organiseras med hjälp av och inom sociala- eller medienätverk. Begreppet innefattar förändringar som gradvis håller på att ersätta eller komplementera face-to-face kommunikation, och förändringar där personlig kommunikation ersätts med digital teknologi. Van Dijk hävdar att sociala- och medienätverk formar de viktigaste strukturerna i det nutida samhället.

I The Network Society spekulerar Van Dijk kring hur samhället kunde se ut i framtiden. Bland hans första slutsatser är att det nutida samhället är i en process att förändras till ett nätverkssamhälle, vilket innebär främst att människor sammanlänkas till varandra och har konstant tillgång till information och kommunikation sinsemellan. Detta kan i dagens läge ses genom användningen av mobiltelefoner och i form av t.ex. Facebook och Twitter.

Till skillnad från Van Dijk definierar Castells nätverkssamhället som ett samhälle där viktiga sociala strukturer och aktiviteter organiseras med hjälp av elektroniska informationsnätverk. Castells hävdar att vi rör oss från industriåldern till informationsåldern och att denna historiska förändring är möjlig tack vare ny informationsteknologi. Kommunikationsteknologier, som t.ex. internet, decentraliserar operationer och kontroll vilket ökar på effektiviteten av nätverk. Enligt Castells kännetecknas den nutida ”informationsekonomin” av en ”rymd av flöden” som bildar ett nätverkssamhälle, och i detta nätverkssamhälle finns flera olika skikt.
 * Castells nätverkssamhälle **

Nätverkssamhället och ICT Castells hävdar att ICT inte i sig är orsaken till att vi har gått mot ett nätverkssamhälle, men att ICT är en nödvändig förutsättning för utvecklingen. Problemet med nätverk har nämligen traditionellt varit att det är svårt att fokusera och att koordinera beslutsfattande i nätverk, men tack vare den teknologiska utvecklingen kan sådana problem numera överkommas, till exempel genom informations- och kommunikationsteknologier som klarar av att hantera kausalitet och att anpassa sig i realtid.

 **Nätverkssamhället i dagens läge ** Information har alltid varit en väsentlig del av olika samhällen och i dagens läge används nätverk för kommunikation och informationsspriding på både global och lokal nivå mera än någonsin tidigare.

Till exempel har globala finansiella marknader revolutionerats av informations- och kommunikationsteknologi och i dag är flödet av kapital baserat på information och informationstillgänglighet. Makten av informationsflödet och dess förmåga att inverka på systemrisken är betydlig, eftersom alla marknader och finansiella institutioner är sammankopplade i ett stort globalt nätverk. Om någon enskild marknad eller ett informationssystem faller inom det globala nätverket finns det en risk att kapital slutar cirkulera inom nätverket, vilket kan leda till en så kallad dominoeffekt, dvs. att hela det finansiella systemet kollapsar.

Ytterligare förklarar Castells att till följd av den ökande betydelsen av nätverk och förbättringen av kommunikationsteknologi har medianätverk och mediatykoner i dagens läge mera makt än politiska ledare (dock endast så länge som median är trovärdig och pålitlig).

Sociala nätverk som (t.ex. Facebook och Twitter) och e-post är exempel på hur vi har skiftat mot ett nätverksamhälle. Dessa internettjänster tillåter människor att kommunicera via digitala medel utan face-to-face kontakt. I detta videoklipp diskuteras mobiltelefoner i samband med nätverksamhället:

 media type="youtube" key="4-c6za2_CdM" height="315" width="560"  //(YouTube 2012 )

==**Nätverksamhället och forskning inom ekonomisk geografi** == Fastän nätverkssamhället ursprungligen härstammar från sociologi, påverkas även ekonomin av de fenomen som nätverksamhället omfattar, vilket lett till att en hel del forskning inom bl.a. ekonomisk geografi bygger på Castells och Van Dijks forskning.

Ett viktigt koncept inom nätverksamhället är "en rymd av flöden" ("space of flows") vilket innebär att nätverk av kapital och information inte längre påverkas av fysiska lokaliseringar till samma grad som tidigare, som t.ex. att en viss organisation lokaliserar sig i en viss stad eller nation. Castells förklarar att organisationer idag är platslösa och främst beroende av informationsnätverk. Detta i sin tur minskar på betydelsen av fysiska platser, och utmanar regionala kommuner samt nationella stater. Detta illustreras till exempel genom begreppen "världsstadsnätverket" och "den globala staden". ===”The World-City Network” och ”The Global City” === Världsstadsnätverket, ”the world city network”, är ett av skikten i nätverkssamhället. Enligt Castells är världsstäderna inte direkt några centra eller punkter, utan kan bättre beskrivas som ett slags processer som knyter produktions- och konsumtionscentra till de lokala samhällen de relaterar till. Världsstäder definieras inte genom vad som finns i dem utan genom vad som flödar igenom dem.

En global stad, ”global city”, är enligt Castells ett nätverk som definieras enligt sin funktion. Till exempel om den globala staden definieras som finansiella nätverk så består den av ett nätverk av ”finansiella rymder”. En global stad är alltså inte en fysisk stad som intuitivt kan upplevas som ”global” på grund av till exempel ett stort antal flöden som flödar igenom den, utan ett mera abstrakt fenomen.

Principerna som Castells och Van Dijk kommit fram till inom nätverksamhället används mycket inom forskning. Taylor undersöker nätverksprocesser som uppstått i samband med globaliseringen och hur dessa nätverksamhällen utmanar stater.Taylor visar att informationsnätverk haft ett stort inflytande på bland annat bolagsstyrning. ==Kritik mot teorin om nätverkssamhället == Castells teorier om nätverkssamhället har blivit kritiserade för att vara för abstrakta och för att sakna en mänsklig faktor; Smith påpekar att nätverk sist och slutligen består av människor, medan Thrift kritiserar Castells teorier för att vara för abstrakta, överdrivna och oflexibla för att förklara hur nätverk egentligen fungerar. Holton däremot förhåller sig skeptiskt till tesen om att allt består av nätverk; enligt honom är det viktigt att fastställa begränsningarna för ”nätverksmetaforen”.

 En av de mer hårda kritikerna kommer enligt Holton från Thompson. Thompson tycker att Castells teorier ignorerar flera viktiga frågor och är byggda på osäker grund; till exempel hävdar han enligt Holton att merparten av ekonomisk kommunikation inte alls sköts elektroniskt och att det inte är någon garanti för att ett nätverk uppstår om man kommunicerar över internet.

<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: #ffffff; background-origin: initial; background-position: 100% 50%; background-repeat: no-repeat no-repeat; color: #000000; cursor: pointer; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 10pt; padding-right: 10px;"> Storper och Leamer undersökte hurdan effekt internet har på samhället. Vidare undersökte Storper och Venables fördelarna av face-to-face kontakt och kommer till slutsatsen att face-to-face kontakt är synnerligen nödvändigt i miljöer med ofullständig information, och snabbt föränderliga miljöer.

<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: #ffffff; background-origin: initial; background-position: 100% 50%; background-repeat: no-repeat no-repeat; color: #000000; cursor: pointer; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 10pt; padding-right: 10px;">