untraded+interdependencies

Kalle Bremers (s091600) text:

=Obytbara beroendeförhållanden =

Konceptet
Med konceptet obytbara beroendeförhållanden (eng. untraded interdependencies) avser man ett fenomen där industrier tenderar att samla sig till vissa geografiska områden. Den främsta orsaken till detta fenomen är att företagen kan dra nytta av varandras närhet, där företagen lever i en sorts symbios med varandra. Denna samling av specifika industrier har två dimensioner. Till de obytbara beroendeförhållandena hör samlingen av specialiserad arbetskraft, gemensam förståelse, värden och institutioner samt lokala avtal. Med andra ord hör dessa till s.k. ”tyst” värde, varefter konceptet även fått sitt namn eftersom de inte går att handla med. Motsatsen till obytbara beroendeförhållanden är handlade beroendeförhållanden. Hit hör sådan information och kunskap och vetenskap som går att handla med. Därför kan man anse att den tysta, obytbara kunskapen är i en viktig roll då man vill uppnå ekonomiska fördelar gentemot andra industriområden.

Närbesläktade koncept till obytbara oberoendeförhållanden hör framför allt de Marshallianska externaliteterna, agglomerationsteorin, kapitalkretslopp, network societies och creative class. De Marshallianska externaliteterna, som baserar sig på Alfred Marshalls tre argument som leder till skalfördelar, kan anses vara det mera ytliga och påtagliga stadiet av den nytta som företag drar av varandra av att ligga nära varandra, medan de obytbara beroendeförhållandena handlar om de osynliga beroendeförhållandena som inte är påtagliga eller bytbara. På samma sätt kan man koppla obytbara beroendeförhållanden till agglomerationsteorin, som är ett mera brett begrepp än de Marshallianska externaliteterna. I och med att värdeökning i formen av strikta modeller av kapitalkretslopp kan anses vara något föråldrade, har värdeökningen i formen av kunskapsöverföring mellan människor blivit mer betydande. Dagens värdeskapande sker mycket genom obytbara beroendeförhållanden som delvis kan motiveras med nätverkssamhällen- network societies. En annan viktig orsak till att obytbar kunskap vuxit i sin betydelse är att kreativitet och talang vuxit i betydelse i de värdeskapande processerna.

Bakgrunden för konceptet
Inom produktionsforskningen hade man inte före 1980-talet tagit i beaktande den ogripbara, tysta kunskapen som företagen kunde generera inom olika geografiska områden för att fungera för deras fördel. Det var främst forskarna Storper och Walker som presenterade idén om obytbara beroendeförhållanden.  Speciellt i och med den teknologiska framgången kunde man genom undersökningar påvisa att s.k. tyst kunskap kunde generera vinster för ett kluster av företag som arbetade i samarbete med varandra. Tidigare hade det funnits ett tydligt mönster där investeringar och vinster relativt enkelt kunde beräknas på basis av de tillförda medlen man hade. I och med att man kunde börja dra nytta av tyst, ogripbar kunskap, blev det mycket svårare att räkna ut möjliga vinster som företagen skulle generera. Denna ogripbara kunskap har inom den teknologiska branschen åstadkommit s.k. teknologiska spridningseffekter, dvs. med hjälp av de obytbara kunskaperna mellan teknologiska företag har man förutom den eftersträvade utvecklingen också fått fram en hel del annan teknologisk innovation.   Den samma tendensen som man hittar i företagsgeografiska lokaliseringar kan man i och med den nya teorin om konkurrenskraftens samling inom vissa ställen även hitta i den teknologiska världen. Ifall en teknologisk innovation lyckas bli tillräckligt stor, kommer den enligt Barnes att medföra en snöbollseffekt där alla andra blir tvungna att anpassa sig till den nya teknologiska utvecklingen för att själva hållas med i utvecklingen.  En person som har utmärkt sig i att beskriva ekonomisk geografi är Storper. I sin text beskriver han ekonomisk geografi som en överlappning av teknologi, organisation och område. Det är genom sammanställningen av dessa faktorer som man kan analysera de sociala och ekonomiska processerna. I en effektivt fungerande omgivning, där alla dessa delar smärtfritt kan överlappa, tenderar det ofta att bildas viktiga obytbara beroendeförhållanden.

Typexempel på obytbara beroendeförhållanden i samhället
Ett typexempel på ett område där man lyckats med att utnyttja obytbara beroendeförhållanden kan anses vara det brittiska bilklustret. I det Engelska West Midlands, ett område på cirka 13000km2, fungerar ett framgångsrikt biltillverkande område. År 2002 arbetade cirka 200 000 människor inom bilindustrin i England, främst i West Midlands.   Fastän en del av framgången till den engelska bilindustrin ligger i det faktum att man en gång i tiden råkade grunda småskalig bilindustri i området och att det så småningom växte, finns det även förklarande orsaker för varför de fortfarande finns så starkt etablerade i området. En orsak sägs ligga i externa skalekonomier, s.k. Marshallianska externaliteter. Om man tar analysen till ett djupare stadium har några forskare även kommit fram till att de obytbara beroendeförhållandena hämtar fördelar som lett till den fortsatta framgången av bilklustret. ,  <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 11pt;"> Likadana undersökningar med positiva resultat för likartade effekter som i obytbara beroendeförhållanden kan hittas i bl.a. Frankrike, USA och Italien. <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 11pt;"> I USA kan man exempelvis se Hollywood som en koncentrering av filmindustrin, Silicon Valley som en koncentration av högteknologi och Detroit som en samling av bilindustrin. <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 11pt;">