governmentality

= = Styrmentalitet toc  Begreppet ”governmentality” , som nu kallas "styrmentalitet" , skapades för att förklara ‍hur människor upplever att styra eller leda andra människor och sig själva i olika sammanhang. Med andra ord ser man på hur regeringen, eller ett annat styrande objekt, använder sin makt (se även power ) för att påverka det lokala samhällets kunskap och dess tankesätt, och hur det påverkar samhällets agerande. Ursprungligen handlade styrmentaliteten om regeringsmentaliteter som var karakteristiska för det moderna liberala samhället som växte fram efter den tidiga moderna perioden i västra Europa, men begreppet har senare tillämpats för att förklara statlig reglering i olika kulturella, ekonomiska, politiska och sociala sammanhang.

Bakgrunden för styrmentalitet
Det var Michel Foucault som använde begreppet aktivt under sina ‍föreläsningar på College de France kring 1978-1979‍, och använde termen i den kontext som man upplever dess betydelse idag. Han använde begreppet både för att beskriva i ett historiskt perspektiv den form av styrning som associeras med 1900-talets liberalism och den byråkratiska styrningen av befolkningen. Å andra sidan används termen också på ett mera generellt plan för att beskriva både den politiska rationalitet eller mentalitet en regering har, samt de teknologier för sin organisation samt utövande av makt. (Zimmermann & Favell, 2011). Då var Foucault inte ännu känd som en forskare, och betydelsen av termen styrmentalitet fick sin respekt först efter Foucaults död. Efter Foucaults död har Peter Miller och Nikolas Rose, de så kallade governmentalisterna från London, forskat i konceptet och tagit fram styrmentalitetens betydelse inom ett samhälle.

Teoribildning
Det finns ingen enhetlig teori om styrmentalitet, delvis på grund av att Foucault själv inte gav ut någon utförlig studie i ämnet före sin död. Forskning inom ämnet tenderar ändå att tangera samma teman, bland annat studerar de kritiskt den roll kunskapsproduktion haft i att skapa nutida styrsätt.  Mitchell Dean  är den första som i sin bok <span style="background-color: #ffffff; color: #0000ff; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">”Governmentality: power and rule in modern society” (1999) <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> försökt systematisera analysen kring styrmentalitet, men också Dean medger att det inte existerar något ”rätt” sätt att tolka begreppet. ‍   <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Enligt Le Heron svarar litteraturen kring governmentality på frågan ”Hur kan viljan att styra uppnås genom diskursiva och materiella praxis?” (egen översättning). Enligt Le Heron utvecklas målet till att arbeta på ett mikro-politiskt plan. <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Enligt Dean (1999) är det inte enbart fördelningen av makt mellan olika politiska grupperingar som står i fokus när man analyserar regeringar med hjälp av styrmentalitetsbegreppet, utan framför allt <span style="background-color: #ffffff; color: #0000ff; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">de metoder <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> genom vilka människor i ett samhälle styrs och styr sig själva. Dean kallar dessa handlingar”regimes of practices”, handlingssystem, eller ”regimes of government”, styrsystem. Forskningen kring styrmentalitet ofta undersökt hur regeringar utvecklat olika tekniker och sätt för att få regeringsprogram att fungera. S <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">tudier kring politisk makt har traditionellt fokuserat på mekanismer som partipolitik, konflikter mellan samhällsklasser och suveränitet, medan den mera <span style="background-color: transparent; color: #0000ff; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">teknologiska aspekten av makt <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> ofta glömts bort. Däremot är maktteknologier och deras utspridning centrala i Foucaults styrmentalitetsfilosofi, som framför allt strävar efter att förklara <span style="background-color: transparent; color: #0000ff; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">på vilka sätt makt tillämpas. <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> I en artikel av Bonsu och Polsa sammanfattas och utvecklas olika vedertagna definitioner som relaterar styrmentalitet till hur man kan styra populationens eller ens eget uppträdande. Det erbjuder en stomme för hur man kan och skall karakterisera världen och hur man kan och skall bete sig i den. Vidare sammanfattar Bonsu & Polsa att regeringen inte är inskränkt till nationens gärningar, utan innehar en hel verktygsback med tekniker, kunskap och strategier för sitt agerande. Det är en kollektiv, kognitiv komponent som står bakom den som självklar accepterade ideologin, vilken sällan ifrågasätts av ledare. Därmed blir också ledarna styrda genom att vara underkastade de normerna som definierar maktförhållanden. Bonsu och Polsa argumenterar att ideologi per definition innebär att de involverade inte alltid är aktivt medvetna om effekten av deras tankar och handlingar. ‍

==<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 19px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Disciplinär makt, biopolitik och subjektiveringstekniker == <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"><span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Styrmentalitetsfilosofin växte fram ur Foucaults intresse för <span style="background-color: #ffffff; color: #0000ff; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">disciplinär makt, biopolitik och subjektiveringstekniker <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">. Disciplinär makt är något som enligt Foucault växt fram under 1600- och 1700-talen inom olika institutioner såsom kyrkan och militären. Det går ut på att en grupp människor inte kan ledas om inte individerna i den kan övervakas, tränas, utnyttjas och vid behov straffas. Biopolitik däremot går ut på att leda och reglera hela entiteter, genom något som kallas <span style="background-color: #ffffff; color: #0000ff; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">biomakt (biopower) <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">. Foucault strävade genom att analysera mekanismerna i disciplinär makt och biomakt efter att skifta fokus från traditionell rättslig makt mot <span style="background-color: #ffffff; color: #0000ff; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">det faktiska sätt som makt tillämpas på <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">, det vill säga genom kunskapsproduktion och att skapa subjektiviteter.

<span style="background-color: transparent; color: #666666; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Subjektiveringstekniker och ”the conduct of conduct”
<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Med hjälp av styrmentalitetsfilosofin kan man undersöka hur subjekt att leda aktivt skapas och mobiliseras och hur de definieras och inkorporeras att tjäna olika syften. Till exempel att ge en del av en nation självstyre är ett sätt att skapa nya subjekt att styra. Självstyre är en mekanism där den rumsliga aspekten av statsmakt omorganiseras för att skapa nya sätt för linjedragning, kontroll och effektivitet. Med andra ord leder det att man har nya subjekt att leda till att själva ledningen blir mera effektiv.

<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Att skapa subjektiviteter som regeringsprogram kan implementeras genom hänvisas i styrmentalitetsfilosofin till som <span style="background-color: #ffffff; color: #0000ff; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">”the conduct of conduct” <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">, förvaltning av förvaltning. Zimmerman & Favell nämner också den lagstadgade rätten till medborgarskap samt rättigheter. Genom att rationalisera området, blir det fastställbart och därmed möjligt att utöva makt över. Politiska teknologier är det instrument, de procedurer och tekniker med vilka denna makt manifesterar sig.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 19px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Plats och rum
<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Den rumsliga aspekten av statsmakt var central i Foucaults idéer eftersom han hävdade att nya länkar mellan styrning, plats och rum och makt är en förutsättning för utvecklingen av nya typer av regeringar. Forskningen kring styrmentalitet har också mycket fokuserat på de sätt som maktrelationer blivit rumsbestämda och på hur Foucault upplevde plats och rum som väsentliga element i staters handlingssätt. Väsentligheten av plats och rum kom enligt Foucault fram bland annat genom det sätt olika populationer och territorier definieras på. Geografisk forskning har spelat en stor roll i att inkorporera den rumsliga aspekten i styrmentalitetsfilosofin.

<span style="background-color: transparent; color: #666666; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Anknytning till globalisering
<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Globalisering förstås ofta som materiella förändringar i världen, men på senare tid har den växande roll som globala fenomen tilldelas börjat betraktas som styrmentalitet. Om man tänker på styrmentalitet på det sättet att det handlar om kunskap som hjälper till att skapa subjekt att styra, så kan man se globalisering som en avbildning av en värld som håller på att skapas genom politiska rationaliteter och sociotekniska tillvägagångssätt som mobiliserar subjekt på olika sätt.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 19px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Tillämpningar i nutid
<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"><span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Inom forskning har begreppet bland annat tillämpats för att förstå hur ekonomin och samhället styrs i en modern liberal stat. Tillämpningsområdet begränsas ändå inte till nationalstater, utan regeringens handlingar betraktas i ett vidare perspektiv. Styrmentalitet har vidare tillämpats bland annat på studier om <span style="background-color: #ffffff; color: #1155cc; font-family: Calibri; font-size: 13px; vertical-align: baseline;">neoliberal <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">rationalitet, kolonialism och försäkringar och risk. Forskning kring populationsgeografi och agrikulturella rum har också tagit intryck av styrmentalitetsfilosofin. <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Liberala regeringar tillämpar fortfarande de principer som Foucault tog upp i sin analys, och speciellt viktigt har det blivit att uppmärksamma ”conduct of conduct” när <span style="background-color: #ffffff; color: #1155cc; font-family: Calibri; font-size: 13px; vertical-align: baseline;">neoliberalistiska <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> regeringsformer spridit sig i den industrialiserade världen. Neoliberalism står för den politiska ideologin om att de statliga verksamheterna privatiseras, då den ekonomiska marknaden effektiveras när individerna har större möjlighet att styra sin ekonomiska aktivitet. I takt med att samhälleliga processer blivit allt mer invecklade, har det blivit nödvändigt för stater att skapa fungerande sätt att ”styra på avstånd”. Det kan uppkomma i olika former, antingen uppifrån-neråt, eller nerifrån-uppåt. Med andra ord betyder det att ledningen av samhället använder sin politiska makt för att påverka individerna med regler, policyn, lagar m.m., eller att individernas agerande får ledningen att acceptera ett visst ageringssätt. <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Neoliberal styrmentalitet har kommit fram inom EU nu under de senaste åren i form av policyn, ideologier, och produktionsteknologier och kontroll. Det kan ses i form av att man nu i en tid försökt styra Europas mot att bli en av de ledande kunskapsekonomierna i världen genom att göra vissa gemensamma beslut som berör alla medlemsstaterna för att effektivera individuella och statliga prestationer inom detta ekonomiska område. Många stater har tagit Foucault i hänsyn i sin politik, då neoliberala stater är väldigt vanliga i dagens värld, och samhället måste styras mer försiktig jämfört med socialistiska stater. <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Olika former av självbestämmande makt, vid sidan om regelrätt självstyre, kan ses som mekanismer av centraliserat styre och sätt att mobilisera subjekt. Som exempel kan nämnas det Blairiska brittiska systemet där samhällen som får statligt understöd tilldelas nya ansvarsområden. Styrmentalitet kan också tillämpas i geografiska studier. Forskning kring styrmentalitet å sin sida anses ha nytta av en geografisk aspekt. Den geografiska forskningen uppmärksammar nämligen frågor om rumslighet, skala, territorier och både mänskliga och omänskliga relationer som kan ge mervärde åt analysen kring att skapa rum att leda.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 19px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Kritik
<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"><span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Styrmentalitetsfilosofin har bland annat kritiserats för att vara alltför lösryckt från vanliga antaganden om sociala, politiska och ekonomiska strukturer. Man tycker ofta att styrmentalitetsfilosofiska analyser saknar någon egentlig grund att skapa alternativa, kritiska politiska agenda, eftersom de ofta genomsyras av en ”anti-foundationalist” tanke, vilket betyder att man ifrågasätter alla vanliga antaganden. Enligt <span style="background-color: #ffffff; color: #1155cc; font-family: Calibri; font-size: 13px; vertical-align: baseline;">Harvey <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> representerar styrmentalitetsfilosofin en uppenbart pessimistisk syn, som lett till att en form av politiskt tomrum skapats, där de som styrs av existerande kapitalistiska system inte kan hysa något hopp om förändring. Till och med förespråkare av teorin ställer sig något kritiskt till dess praktiska tillämpningsmöjligheter, eftersom de tycker att mera vikt borde läggas på regeringars faktiska handlingar och mindre på ”abstrakta teoretiseringar”. <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; display: block; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-align: justify; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Zimmerman och Favell kritiserar governmentality-forskningen på en metodologisk nivå. Det finns inte mycket forskning inom ämnet, men enligt dessa författare, är studierna kring governmentality i första hand baserade på analys av statliga policy papper, officiella publikationer, rättslig texter, tal med flera. De utgår från hur fenomen är konstruerade som problem vars lösning kräver ett regeringsingripande och strategier för att tackla problemet. Ofta dras uppmärksamheten till de mera konkreta aspekterna kring samhällets uppbyggnad, exempelvis sådana man kan räkna, mäta eller styra. Exempel på dessa är siffror, diagram, tabeller, grafer och rapporter.

Foucaults idéer har också kritiserats för sin avsaknad av tillämpningsmöjligheter i det nutida samhället. Idéerna hör ihop med det brytningsskede under 1600- och 1700- talen, då den moderna staten växte fram och nya styrmekanismer utvecklades och implementerades. De är både rumsligt och tidsmässigt förankrade i ett unikt historiskt skede då nationalstater började formas, och därför kan man inte utan vidare generalisera teorierna.

<span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Forskningen kring styrmentalitet har inte alltid beaktat de komplicerade rumsliga sociala strukturerna i samhället, utan antagit att samma regelsystem gäller överallt. Forskningen tenderar att fokusera på statlig reglering och hur den statliga regleringen påverkar populationer, även om den <span style="background-color: #ffffff; color: #1155cc; font-family: Calibri; font-size: 13px; vertical-align: baseline;">neoliberala <span style="background-color: #ffffff; color: #000000; font-family: Calibri; font-size: 13px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">trenden gjort den statliga regleringen sådan att styrningen sker på flera olika ställen. En del forskare har menat att i och med att Foucault flyttat intresset från plats till population, är den bild av styrmentalitet applikabelt för analysering av ett modernt samhälle. Det talas om att problemet ligger mera i att konceptet inte kan generaliseras på basen av Foucault då han inte publicerat någon fullkomlig undersökning om konceptet före hans död.