new+labour+geography


 * Allmänt**

New labour geography är ett synsätt framfört av Andrew Herod som understryker arbetarnas roll som agenter då ekonomiska landskap skapas med ekonomiska geografi för kapitalism som grund. Synsättet ser på arbetsaktiviteter ur ett utrymmesperspektiv i olika skalor och nivåer samt över olika politiska, kulturella och institutionella dimensioner (Dhigliani, 2005). Begreppet "new labour" innbebär en allians mellan arbetare1.


 * Historia**

Konceptet "labour geography" har sina rötter i 70-talets studier om ekonomisk geografi. Konceptet har senare blivit relevant inom konkreta geografiska områden som härskas av visst politiskt inflytande såsom befolkningsgeografi och feministisk geografi 1. Senare har begreppet förnyats och blivit aktuellt i och med behovet av att korrigera det bristfälliga Neoklassiska synsättet som främst bidragit med insikter på företagens natur samt det Marxistiska teorierna beträffande kapitalets bildning. Dessa teorier har inte beaktat arbetarnas roll till en tillräckligt hög grad då det kommer till hur geografin för kapitalism formas. Tidigare teorier beträffande arbetarna var att de var endast faktorer som hänger ihop med vissa platser. Herod (1997) kallar detta klassiska synsätt, som ger föga uppmärksamhet åt arbetarna för, "geography of labour". Han menar att arbetarnas sociala liv och aktiviteter även har en betydelsefull roll vid formande av ekonomiska landskap, t.ex att arbetarna lever tillsammans inom ett område och har gemensamt umgänge och gemensamma hobbyn, utbildningar och övriga aktiviteter. På detta sätt skapar en geografisk homogen grupp. Arbetarna skapar själva ekonomiska utrymmen både medvetet och undermedvetet genom sina spatial fix. Dessa spartiala fix kommer till stånd genom aktiv konstruktion av olika skalor av tävling (Herod, 2001). Således formar arbetarna det ekonomiska områdena genom sina aktiviteter (Herod, 1997).


 * Kännetecken**

Som en vetenskapsgren är arbetskraft geografi idag ett mycket stort och kan vara svårt att sammanfatta på annat än en generell nivå. Enligt Castree (2007) finns det fem kännetecken som ger ämnet en aningen lös men ändå en samstämmighet. Den första och mest självklara relaterar det till frågor som har fokus på geografiska frågor. För att ge ett exempel så tycker arbetskraft geografer att det är självklart att geografi har betydelse för arbetstagarna och vice versa att arbetstagarna har betydelse för geografin. Det andra kännetecknet är att det också fokuserar på arbetskraft byråer. Inom detta finns det många likheter till andra specialiseringar t.ex. populations- eller feministgeografi där arbetskraft problem också är centrala objekt för analyser. Arbetstagargeografer ser arbetstagare som signifikanta geografiska aktörer. Arbetstagare har kapaciteten att förverkliga sina geografiska visioner både hemma och utomlands, så när dessa aktualiseras så kan de få stora konsekvenser inte bara för arbetstagaren själv utan också för bolag eller potentilla arbetsgivare, staten, familjen och samhället. Den tredje korta kommentaren om arbetskaraft geografi är att det är ett vetenskaps fält med få eller till och med inga begränsningar. Det här har blivit klart med tiden eftersom samtalen om vad som ingår i arbetskraft geografi hela tiden expanderar. Från början begränsades det till att bara behandla frågor om betalt arbete och om svårigheter i produktionen. En fjärde sammanhållande faktor är att arbetskraft geograferna håller sig inte till de renläriga teorierna inom ekonomin; de använder sig av kulturella synsätt såsom postmodernism. De framhäver även olika synsätt som lägger vikten på styrka och sociala relationer, dessa synsätt kan vara till exempel Marxistiska eller feministiska. Det sista som observationen som sammanbinder arbetskraft geografer är att de bryr sig om politiken inom deras fält, med politiken menade Castee de värden som är inskrivna i forskningen. Castee menar att arbetskraft geografi inte endast handlar om arbetande människor utan också, absolut inte om hur man skall hantera dem bättre utan också ge någon mening för dem.


 * Styrkor med synsättet**

Herod (2001) menar att det finns både politiska och teoretiska styrkor med att ta arbetarnas rumsliga praxis i beaktande. Ur ett teoretiskt perspektiv menar han att det ger en inblick i det rådande krafterna och kamperna som bildar en kapitalistisk geografi. Rent politiskt bidrar synsättet till att se på arbetare som aktiva agenter med känslor som verkligen har valmöjligheter inom de rumsliga förhållandena som de befinner sig i snarare än att se på dem som endast instrument för kapitalism 1. Dessa styrkor kan stå som implikationer för att skapa en mer realistisk geografi som är allt närmare sanningen samt som representant av kapital och arbetskraft av mer argumenterad karaktär 1.


 * Referenser**

Castree Noel (2007) "Labour Geography: A Work in Progress" International Journal of Urban and Regional Research December 2007 pp. 853-62 TIllgänglig: http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/j.1468-2427.2007.00761.x/full

Herod, Andrew (1997) "From geography of labor to labor geography: labor's spartial fix and the geography of capitalism" Antipolde 29 (1) pp.1-31. Tillgänglig: http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/1467-8330.00033/abstract

Herod, Andrew (2001) "Labor geographies: Workers and the landscapes of capitalism" Tillgänglig: http://www.google.fi/bookshl=fi&lr=&id=rsGuajtNgqIC&oi=fnd&pg=PR9&dq=Herod,+Andrew+%282001%29+%22Labor+geographies:&ots=Ri1NHIKUT0&sig=4xtPgwLap1RcVX5xlFqqOIKHc6w&redir_esc=y#vonepage&q=Herod%2C%20Andrew%20%282001%29%20%22Labor%20geographies%3A&f=false

Fairclough, Norman "New Labour, New Language?" Tillgänglig: http://www.google.fi/books?hl=fi&lr=&id=vd-3z07xpXwC&oi=fnd&pg=PR7&dq=fairclough+2000&ots=-KEq6L6IRJ&sig=4mKbrNkKkqkmQS3BUviXmuH30nw&redir_esc=y#v=onepage&q=new%20labour&f=false ---