spatial+division+of+labour

= = toc

=Begreppet rumslig arbetsfördelning =

 Den rumsliga fördelningen av arbetskraft som identifieras här är relativt stympad och behöver ses som bakgrund för den globala arbetsfördelningen som görs i IT-bransch sektorn. Den viktigaste politiska innebörden uppstår genom det sätt som stora företag tar in medarbetare för företagsparker och som därmed minskar tillgängligheten till sysselsättningen som hämtas i från förorter med lägre inkomster.

 Regional rumslig arbetsfördelning utvecklades ytterligare genom produktionsprocesser inom utvecklade länder. Den rumsliga arbetsfördelningen inträffar när produktionsprocessen inte längre är begränsad till de nationella ekonomierna och uppstår alltså som ett resultat av globalisationen. Detta har lett till en trend av överföring av produktionsprocesserna från utvecklade länder (USA, Europa och Japan) till utvecklingsländer i Asien (till exempel Kina, Vietnam och Indien) och Latinamerika, även känt som ”global industrial shifts”. Orsaken till detta är att dagens företag söker efter de billigaste platserna att tillverka och montera komponenter. Detta betyder alltså att låg kostnad arbetsintensiva delar av tillverkningsprocessen flyttas till utvecklingsländer där kostnaderna är betydligt lägre än i utvecklingsländerna. Företag gör det genom att dra fördel av transporter och kommunikationsteknik, samt fragmentering och lokaliserings flexibilitet i produktionen inom ekonomisk geografi.

=Historia =  Genom ökningen av den radikala marxistiska ekonomiska geografin i slutet av 1970, skiftade fokus till den rumsliga arbetsdelningen (Massey 1984), med idén om att regional utveckling och fördelningen av sysselsättningen är rumsliga uttryck för teknisk och social organisation av arbetsprocessen. Arbete sågs inte längre enbart som en annan vara eller "faktor", utan som ett föremål för kontroll och utveckling. De komplexa interaktionerna involverade användning av arbetskraft och kontrollen ansågs variera beroende på geografisk plats och vara beroende av den rumsliga organisationen av produktionen å ena sidan, och å andra sidan av existerande geografisk sysselsättning, sociala relationer och klass struktur.

 Trenden mot den rumsliga spridningen, särskilt som observerades i USA under 1970-talet väckte frågor om denna konventionella visdom. Den oväntade, hisnande kollapsen av de etablerade tätorterna, inte minst den amerikanska ”Manufacturing Belt”, tillverkad som en absolut nödvändig industrianläggning gjorde att människor började tänka om den industriella platsens inverkan.

 Clarks hypotes var 1981 avväpnande enkel:

 Fysisk spridning av rutin tillverknings verksamheten motiveras av företag som vill återfå kontrollen över arbetet.

=Känd forskare inom området =  Doreen Barbara Massey är en modern brittisk samhällsvetare och geograf, som arbetar bland annat inom ämnen som är typiska för den marxistiska geografin. Massey anser att den rumsliga arbetsfördelningen beskriver de sociala orättvisor som genereras av ojämnheter i den kapitalistiska ekonomin. Detta skapar skarpa motsättningarna mellan rika och fattiga regioner och mellan sociala klasser. Massey anser att ”platsen” har en enorm betydlse i sammanhanget, fattigdom, välfärd och rikedom. Under årens lopp har denna teori utvecklats och utvidgats med utrymme och rumsliga relationer, där dessa fortsättningsvis är av stor betydelse inom det samtida sociala samhället.

 Enligt Massey började denna rumsliga arbetsfördelning genom utgivningen av produktions resultat till arbetare. Denna fördelning kan sedan ta olika former. Tre stycken exempel på rumslig arbetsfördelningsstruktur.

 1. Plats koncentrerat system med all administration och kontroll på ett och samma ställe  2. Produktion på ett ställe, allt administrativt arbete på högkvarteret och kloning av fabriker, kontroll plus total produktion på stället.  3. En delvis process struktur där en del av processen görs på högkvartetet och en del görs på de olika fabrikerna inom olika branscher.

 Rumslig arbetsfördelning kan uppstå inom en industri genom decentralisering av aktiviteterna i organisationer. Till exempel outsourcing av aktiviteter och produktion till nya geografiska platser. Ett bra exempel är London trakten där undersökningar visade att uppdelning av arbete uppstod. Hög statusarbeten blev att finnas i London medan lägre status, mer rutinerade arbeten decentraliserades. Detta fenomen var vanligt i större bolag.

=<span style="color: #0046ff; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 16px;">Olika åsikter om teorin/konceptet =

<span style="color: #00a0ff; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 14px;">Platsens roll
<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;">Olika grupper av arbetstagare segmenteras efter bostadsområde på ett sätt som beror dels på deras inkomster, och därmed sin anställning, och å andra sidan, av genomskärningen av den spatiala strukturen (efter typ, ålder, och pris) av det lokala bostadsbeståndet och det sätt som lokala bostadsmarknads institutionerna(såsom inteckning företag, eller lokala myndigheter) fördelar sitt lager.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Geografer betona de sätt på vilka institutionella konfigurationer, arbetsplats kulturer och arbetskrafts traditioner varierar från område till område, och hur dessa rumsliga variationer i "institutionell tjocklek" har ett inflytande på den lokala arbetsmarknaden och dess marknadsutveckling.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Sysselsättning, lönesättning, arbetes segmentering, diskriminering och ojämlikhet är alla kopplade till de formella och informella metoderna som socialt utgörs av institutioner, inte bara företag, men även fackföreningar, näringslivsorganisationer och lokala reglerade organisationer. (Martin, 1999)

<span style="color: #00a0ff; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 14px;">Segmentering som nyckelbegrepp
<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;">Clarks systematiska grepp om institutionella arkitektoniska anställningsförhållanden i förhållande till den rumsliga organisationen av företag på flera olika platser. Skapade känslan av spridda, lediga observationer och gav en alternativ tolkning till den neoklassiska och marxistiska modellen av rumslig spridning och omstrukturering. (Clark, 1981)

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> I synnerhet Clarks hypotes förkunnade betydelsen av segmentering av arbetsmarknaden för den ekonomiska geografin och behandlade den komplexa verkligheten av industriell plats och lokal utveckling på ett provocerande och stimulerande sätt. Clark betonade, att platsen är en viktig del för att kunna förstå anställningsförhållanden och fynd inom dessa. (Clark, 1981)

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Gordon Clarks teori fångar den ekonomiska geografins uppmärksamhet genom att avslöja mer omfattande än hittills gjort, vikten av segmentering på arbetsmarknaden för den internationella rumsliga uppdelningen av arbetskraft. I själva verket har segmentering på arbetsmarknaden nu blivit ett nyckelbegrepp för att förstå arbetsorganisationen på plats och ut över plats (Peck, 1996).

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Arbetssegmentering är nu en rutinmässig del av ekonomisk geografiska läroböcker. Mer allmänt har Gordon Clarks teori spelat en katalytisk roll i idén av landskap med socio-ekonomiska och politiska fynd som är centrala i den pågående utformningen av en institutionell ekonomisk geografi. (Clark 1981, 2006)

=<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Källor = <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Clarks, 1981, New Models in Geography: The Political-Economy Perspective, Richard Peet & Nigel Thrift.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Progress in Human Geography 30, 2 (2006) pp. 215–222, Clark, G.L. 1981: The employment relation and the spatial division of labor: a hypothesis. Annals of the Association of American Geographers 71, 412–24.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Jamie Peck, 1996, Work-Place: The Social Regulation of Labor Markets

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Glen Searle, The spatial division of labour in the Sydney and Melbourne information technology industries, Australasian Journal of Regional Studies, Vol. 15, No. 1, 2009.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Massey, D.B. (1984) Spatial divisions of labor: Social structures and the geography of production. New York: Methuen.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 16px;"> Ronald L. Martin, 1999,The Changing Question of Labour in Economic Geography, Local Labour Markets:Their Nature, Performance, and Regulation,