alternative+food+networks

=Alternativa livsmedelsnätverk=

Under de senaste åren har sambandet mellan kvalitet på livsmedel och att den är lokalt producerat blivit viktigare och det globala industrialiserandet av livsmedelsproduktionen ifrågasatts av såväl pro toc ducenter som konsumenter. Saker som har ifrågasatts är miljöhänsynen, djurhälsa och livsmedlens säkerhet samt kvalitet (Winter 2003). Enligt Goodman (2003) har det skett en ”kvalitets sväng” inom livsmedelsbranschen under de senaste åren. Ifrågasättningen har lett mot att tre nya koncept har blivit centrala; förtroende, förankring och platsen som maten kommer ifrån. Dessa begrepp representerar de grundläggande principerna för de alternativa livsmedelsnätverken och har utvecklats för att ta hänsyn till etiska och politiska orosmoln inom livsmedelsindustrin idag. Alternativa livsmedelsnätverk karakteriseras bland annat av explosionen av organiskt odlad mat, Fair Trade, lokala och förstklassiga mat specialiteter. I dessa nätverk hävdas det att produktionen och konsumtionen är bundna tillsammans mera geografiskt, ekonomiskt och socialt. Alltså karaktäriseras alternativa livsmedelsnätverk av att flödeskedjan skall vara kort. Dock har politiken och praxisen inom dessa nätverk på senaste tiden kommit under kritisk granskning av geografer och andra som ansett att det inte är så bra som man från början velat tro. Alternativa livsmedelsnätverk definieras som nyligen uppkomna nätverka av producenter, konsumenter och andra aktörer som ger uttryck för ett mera standardiserat industriellt sätt att tillhandahålla med livsmedel (Murdoch 2000).

Uppkomst av alternativa livsmedelsnätverk
De alternativa livsmedelsnätverken har uppkommit genom flera samverkande, inte helt synkroniserade, processer som har ändrat och diversifierat den moderna tillhandahållningen av livsmedel i bland an nat västra Europa, norra Amerika och många andra ställen i världen. De här processerna har skapat ekonomiska och kulturella utrymmen, så att säga nischer på marknaden som givit rum för alternativa livsmedelsnätverk (på engelska förkortat AFN). Processerna har tagit sin början från att konsumenternas vill protestera mot den globaliseringen och massproduktionen av livsmedel, de vill istället stöda livsmedel som är ekologiskt och hälsosamt samt vill de stöda djurens välfärd (Murdoch 2000). Organiskt odlad mat, Fair Trade produkter, lokalt odlade och kvalitets produkter är typiska produktgrupper som är differentierade från de globala industrialiserade masslivsmedels-tillverkarna och de stora återförsäljarna. Konsumenterna eftersträvar som sagt att konsumera kvalitetsvaror och med kvalitet i detta fall menas att produkterna är lokalt producerade och att man tagit hänsyn till naturen när man producerat (Murdoch 2000). Från början levererades AFN produkterna via särskilda kanaler och såldes enbart i utvalda specialbutiker. Produkterna blev snabbt populära bland den förmögnare inkomstgruppen som anser sig ”ha råd” att betala extra för naturen och i och med det började också aktörer inom den storskaliga detaljhanden att ta in AFN produkter i sitt sortiment.

Alternativa livsmedelsnätverk och korta flödeskedjor
Alternativa livsmedelsnätverk karakteriseras av att flödeskedjorna är så korta som möjligt för naturens bästa. De korta flödeskedjorna är mera specifika än alternativa livsmedelsnätverk och tar också upp relationerna mellan aktörerna som är direkt involverade i produktionen, processen, distributionen och konsumtionen av livsmedelgrupper som hör till de alternativa livsmedelsnätverken. Det har ännu inte forskat så mycket inom alternativa livsmedelsnätverk och i och med det finns det ett behov av mera specifika begrepp som hjälper oss att första variationen inom olika AFN (Henk Rentingô 2003).

Alternativa livsmedelsnätverk och regional utveckling
Alternativa livsmedelsnätverk har länge förespråkats som en potentiell lösning på problemen med den perifera landsbyggden och lönsamheten att odla grödor i till exempel Finland där säsongen är kort och skördarna är små. Nischerna som på senaste år har uppkommit på livsmedelsmarknaden är gynnsamma för små lokala odlare. De ansågs vara en utväg för de utsatta regionala produktionssystemen, vars överlevnad hotas av marknadsliberalisering och teknisk utveckling inom produktionen (Ilbery B 1999).

Källor Brunori, Gianluca. Local food and alternative food networks: a communication perspective. Anthropology of food, 2007. Goodman, David. Alternative food networks. Encyclopedia of Human Geography, 2007. Goodman, David. ”The quality ‘turn’ and alternative food practices: reﬂections and agenda.” Journal of Rural Studies, 2003: 1-7. Henk Rentingô, Terry K Marsden, Jo Banks. ”Understanding alternative food networks: exploring the role of short food supply chains in rural development.” Environment and Planning A, 2003: 393-411. Ilbery B, Kneafsey M. ”Niche markets and regional speciality food products in Europe: towards a research agenda.” Environment and Planning A, 1999. Murdoch, Jonathan. ”Quality, nature and embeddedness: some thoretical consideratione in the context of the food sector.” Economic Geography, 2000: 107. Winter, Michael. ”Embeddedness, the newfoodeconomy and defensiv  elocalism.” Journal of Rural Studies, 2003: 23-32.