political+ecology

**Politisk ekologi**
toc


 * Introduktion**

I politisk ekologi undersöker man samverken mellan samhällen och naturen och hur olika naturresurser är tilldelade. Man ser på dessa frågeställningar från många olika synvinklar, bland annat från en global synvinkel och en lokal. Centrala frågeställningar är hur naturen påverkas av marknadsekonomin och vad är orsakerna bakom den globala miljöförstöringen. Dock behandlas också mer mänskliga frågor som skillnader mellan könen och mellan olika grupper i samhället och deras antingen påverkar naturen eller naturens påverkan på dem. Vetenskapen strävar efter att förstå drivkrafter i ändringar bakom markanvändning, hägnadssystem och bebyggelsemönster. Politisk ekologi har vuxit sig till att vara det dominanta forskningsområde för människo-miljömässiga studier. På grund av sitt breda område spjälkas ämnet i flera subgenren, som urban politisk ekologi, rural politisk ekologi, krigstida politisk ekologi, internationell politisk ekologi, med mera. Kritiker till ämnet har ifrågasatt till vilken grad ekologi verkligen hör till politisk ekologi, och många vill klassificera ämnet som enbart en subgenre till politik. Största delen av politisk ekologi fokuserar på problem i utvecklingsländerna. Raymond L. Bryant som är en känd forskare inom politiskt ekologi menar att man ofta i traditionell forskning har glömt de lokala böndernas inverkan på situationer. Om man har försökt förstå varför naturens förstörs i vissa delar av världen (till exempel regnskogarna) har man traditionellt bara fokuserat på statsmakten, företagens makt och samhället men glömt eller förbisett de lokala invånarna, som oftast är bönder. I sin text Political ecology An emerging research agenda in Third-World studies citerar han Blaikie and Brookfield från 1987 och deras beskrivning av politiskt ekologi: ” The phrase ‘political ecology’ combines the concerns of ecology and a broadly defined political economy. Together this encompasses the constantly shifting dialectic between society and land-based resources, and also within classes and groups within society itself.”


 * Historia**

Termen politisk ekologi uppfanns egentligen av tre män; journalisten Alexander Cockburn antropologen Eric Wolf och miljöforskaren Grahame Beakhurst. De ville ha en term för problematiken med fördelningen av naturresurser och hur detta påverkar inte bara geografin utan även större sociala problem. Man ville undersöka möjliga hållbara lösningar från ett bredare perspektiv men också se befolkningen som en större maktfaktor än tidigare, då de ansågs att det var staterna och länderna som hade makten utan att man tog till hänsyn hur stor makt ”vanliga” människor kan ha på politik och ekonomi. Det som kom som nytt med politiskt ekologi i början var deras strävan efter att både ha en human och en fysisk synvinkel på naturförstörelse. Nu har politiskt ekologi mycket börjat fokusera enbart på tredje världen, där största delen av de stora konflikterna mellan samhälle, ekonomi och natur tar plats. .


 * Aktuella frågor och problem**

Modern politisk ekologi omfattar ämnen som geografi, antropologi, utvecklingsstudier, sociologi, politiska studier och miljöhistoria. Ett väldigt aktuellt problem som även har fått en del uppmärksamhet här i Finland är palmoljeodlingarna i Bornea. Det här är ett väldigt mångfacetterat problem med så många olika parter som har helt olika mål och viljor att det gör saken extremt komplicerad. Ena sidan har vi EU som genom lagstiftning vill uppmuntra användingen av biobränsle och företagen som finska Neste som tillverkar biobränsle, och andra sidan har vi den lokala befolkningen i Bornea som både gynnas och missgynnas av biobränsledolingarna. Gynnas för att det hämtar arbete och de kan försörja sig genom att sälja palmträd men samtidigt har detta en katastrofal effekt på regnskogen som huggs ner och den känsliga biotopen som förstörs på grund av detta.


 * Kritik**

Den nutida politiska ekologin har fått kritik av många forskare för att ha glömt bort ekologin och istället koncentrerat sig på politiken. Pete Vayda och Brad Waters tillhör de av kritikerna som anses vara mest välkända. Så här skriver de:

”Some political ecologists do not even deal with literally the influence of politics in effecting environment change but rather deal only with politics, albeit politics somehow related to the environment. Indeed it may not be an exaggeration to say that overreaction to the ´ecology without politics’ of three decades ago is resulting in a ‘politics without ecology’”

Många forskare inom politiska ekologin har svarat på kritiken och menar att det är en överdrift. De försvarar sig med att påpeka att många branscher inom politiska ekologin har utvecklats, och dessa i olika riktningar, där de tar olika mycket ståndpunkt till biodiversiteten och miljön.

Paulson (2005) menar att hur man applicerar politisk ekologi varierar från geografer till antropologer beroende på vad de är ute efter att betona i sin argumentering eller forskning. Vidare menar han att olika undersökningar betonar olika av de tre huvudaspekterna (ekonomiska, politiska och ekologiska) olika mycket. Michael Watts, som han nämner som ett exempel och anses vara en av de största gestalterna inom politiska ekologin, brukar ofta betona den politiska påverkan på tillgången av resurser som hittas i naturen. Detta synsätt tenderar att se omgivningens skada som ett resultat av orsak och verkan o den sociala marginaliseringen.


 * Framtidens politiska ekologi**

Michael Watts skriver i boken A companion to Economic Geography i kapitlet om politisk ekologi att han ser tre olika fält inom politiskt ekologi som kommer att öka i betydelse i framtiden, dessa tre är: 1.Reflexiv modernisering och ekologisk modernisering. Man fokuserar på hur de ekologiska kostnaderna och följderna av den moderna kapitalismen byggs upp reflektivt till själva modernismen. Ekologisk modernitet har alltså sina hörnstenar i risk, osäkerhet och diskurs istället för sårbarhet, marginalisering och tillgång som är den traditionella politiska ekologins hörnstenar. 2.Miljösäkerhet, där man fokuserar på förhållandena mellan miljö, geopolitik och våld. En tanke här är, till exempel, att förändringar i miljön kan leda till våldsamheter och krig till och med. 3.Miljö och rättigheter. När politisk ekologi går ännu djupare in på naturliga rättigheter, som till exempel djurens rättigheter.


 * Lär dig mer om politiskt ekologi**

Politisk ekologi kan läsas på många universitet, till exempel erbjuder Stockholms universitet och Lunds universitet båda en kurs om politisk ekologi. På nätet kan du lyssna på en hel kurs om politiskt ekologi på Helsingfors universitets sidor, där du kan lyssna på filosofie doktor Anja Nygrens föreläsningar och bekanta dig med hennes powerpointpresentationer.

Här är dessutom litteratur inom ämnet politiskt ekologi:

BRYANT, R and S. BAILEY (toim.) 1997: Third world political ecology. London Routledge. PEET, R. and M. WATTS (toim.) 1996: Liberation ecologies: Environment, development, social movements. London Routledge. ZERNER, C. (toim.) 2000: People, plants & justice: The politics of nature conservation. New York: Columbia University Press.

På nätet kan man också läsa en gratistidskrift om politisk ekologi som heter Journal of Political Ecology och kan hittas här: http://jpe.library.arizona.edu/

Politisk ekologi (Ellen) = = Introduktion = = I politisk ekologi undersöker man samverken mellan samhällen och naturen och hur olika naturresurser är tilldelade. Man ser på dessa frågeställningar från många olika synvinklar, bland annat från en global synvinkel och en lokal. (Bryant, 1998) Centrala frågeställningar är hur naturen påverkas av marknadsekonomin och vad är orsakerna bakom den globala miljöförstöringen. Dock behandlas också mer mänskliga frågor som skillnader mellan könen och mellan olika grupper i samhället och deras antingen påverkar naturen eller naturens påverkan på dem. (Nygren, 2012). = = Största delen av politisk ekologi fokuserar på problem i utvecklingsländerna. Raymond L. Bryant som är en känd forskare inom politiskt ekologi menar att man ofta i traditionell forskning har glömt de lokala böndernas inverkan på situationer. Om man har försökt förstå varför naturens förstörs i vissa delar av världen (till exempel regnskogarna) har man traditionellt bara fokuserat på statsmakten, företagens makt och samhället men glömt eller förbisett de lokala invånarna, som oftast är bönder. I sin text //Political ecology An emerging research agenda in Third-World studies// citerar han Blaikie and Brookfield från 1987 och deras beskrivning av politiskt ekologi: ” The phrase ‘political ecology’ combines the concerns of ecology and a broadly defined political economy. Together this encompasses the constantly shifting dialectic between society and land-based resources, and also within classes and groups within society itself.” (Bryant, 1992) = = Historia = = Termen politisk ekologi uppfanns egentligen av tre män; journalisten Alexander Cockburn antropologen Eric Wolf och miljöforskaren Grahame Beakhurst. De ville ha en term för problematiken med fördelningen av naturresurser och hur detta påverkar inte bara geografin utan även större sociala problem. (Watts, 2003) Man ville undersöka möjliga hållbara lösningar från ett bredare perspektiv men också se befolkningen som en större maktfaktor än tidigare, då de ansågs att det var staterna och länderna som hade makten utan att man tog till hänsyn hur stor makt ”vanliga” människor kan ha på politik och ekonomi. (Nygren, 2012) = = Det som kom som nytt med politiskt ekologi i början var deras strävan efter att både ha en human och en fysisk synvinkel på naturförstörelse. Nu har politiskt ekologi mycket börjat fokusera enbart på tredje världen, där största delen av de stora konflikterna mellan samhälle, ekonomi och natur tar plats. (Bryans, 1992) = = Aktuella frågor och problem = = Ett väldigt aktuellt problem som även har fått en del uppmärksamhet här i Finland är palmoljeodlingarna i Bornea. (HS, 2008) Det här är ett väldigt mångfacetterat problem med så många olika parter som har helt olika mål och viljor att det gör saken extremt komplicerad. Ena sidan har vi EU som genom lagstiftning vill uppmuntra användingen av biobränsle och företagen som finska Neste som tillverkar biobränsle, (HS, 2008) och andra sidan har vi den lokala befolkningen i Bornea som både gynnas och missgynnas av biobränsledolingarna. Gynnas för att det hämtar arbete och de kan försörja sig genom att sälja palmträd men samtidigt har detta en katastrofal effekt på regnskogen som huggs ner och den känsliga biotopen som förstörs på grund av detta. (HS, 2008) = = Kritik = = Som alla andra vetenskaper har också politiskt ekologi fått en del kritik. Bland annat har de kritiserat för att man inte har behandlat de politiska frågorna jämnlikt, till exempel har man nog undersökt hur produktion av varor har bidragit till miljöförstöring men inte hur denna miljöförstöring har påverkat de lokala bönderna och hurdan effekt denna påverkan sedan haft på till exempel attityder i samhället. Man har alltså inte gått ”djupare” in de den lokala delen, och sett hur miljöeffekterna har påverkat det dagliga livet till exempel i hemmen eller på arbetsplatserna. (Watts, 2003) = = Framtidens politiska ekologi = = Michael Watts skriver i boken A companion to Economic Geography i kapitlet om politisk ekologi att han ser tre olika fält inom politiskt ekologi som kommer att öka i betydelse i framtiden, dessa tre är: = = = = Lär dig mer om politiskt ekologi = = Politisk ekologi kan läsas på många universitet, till exempel erbjuder Stockholms universitet och Lunds universitet båda en kurs om politisk ekologi. (Stockholms universitet, 2012; Lunds universitet, 2012) På nätet kan du lyssna på en hel kurs om politiskt ekologi på Helsingfors universitets sidor, där du kan lyssna på filosofie doktor Anja Nygrens föreläsningar och bekanta dig med hennes powerpointpresentationer. (Helsingfors universitet, 2012) = = Här är dessutom litteratur inom ämnet politiskt ekologi: (Nygren, 2012) = = BRYANT, R and S. BAILEY (toim.) 1997: Third world political ecology. London Routledge. = = PEET, R. and M. WATTS (toim.) 1996: Liberation ecologies: Environment, development, social movements. London Routledge. = = ZERNER, C. (toim.) 2000: People, plants & justice: The politics of nature conservation. New York: Columbia University Press. = = På nätet kan man också läsa en gratistidskrift om politisk ekologi som heter Journal of Political Ecology och kan hittas här: [] = =
 * 1) 1.Reflexiv modernisering och ekologisk modernisering. Man fokuserar på hur de ekologiska kostnaderna och följderna av den moderna kapitalismen byggs upp reflektivt till själva modernismen. Ekologisk modernitet har alltså sina hörnstenar i risk, osäkerhet och diskurs istället för sårbarhet, marginalisering och tillgång som är den traditionella politiska ekologins hörnstenar.
 * 2) 2.Miljösäkerhet, där man fokuserar på förhållandena mellan miljö, geopolitik och våld. En tanke här är, till exempel, att förändringar i miljön kan leda till våldsamheter och krig till och med.
 * 3) 3.Miljö och rättigheter. När politisk ekologi går ännu djupare in på naturliga rättigheter, som till exempel djurens rättigheter. (Watts, 2003)

= = Källor: = = Bryant, R, L. (1992): Political ecology, An emerging research agenda in Third-World studies. Political Geography, Vol.11, No.1, January 1992, s12-3 Hämtat 24.4. Tillgänglig: [] = = Bryant, R, L. (1998) Power, knowledge and political ecology in the third world: a review. Progress in Physical Geography March 1998 vol. 22 no. 1 s.79-94 Hämtat 24.4 Tillgänglig: [] = = Lunds universitet (2012). Hämtat 24.4 Tillgänglig: [] = = Nygren, A. Poliittisen ekologian luentokurssi. Hämtat 24.4 Tillgänglig: [] = = Rossi, J. Kero, S. Helsingin Sanomat, kuvakooste. 2008. Hämtat: 24.4 Tillgänglig: [] = = Rossi, J. (2008) Helsingin Sanomat, Borneon metsiä hakataan palmuöljyn tieltä. 2.2.2008. Hämtat 24.4 Tillgänglig: [] = = Sheppard, E; Barnes, T, L. (edit.) 2003: A Companion to Economic Geography. Kapitel 16, s.257-271. (Michael Watts) Cornwall: Blackwell Publishing. Stockholms universitet (2012). Hämtat 24.4 Tillgänglig: [] = = = Political Ecology (Kasper) =



Ovan: Ett teplantage i Brasilien, ett exempel på hur landskap kan förändras av mänsklig ekonomisk aktivitet.

Introduktion
Political ecology översätts grovt till politisk ekologi på svenska, och är en benämning given de studier som omfattar sambandet mellan politik, ekonomi och ekologi. Politisk ekologi är alltså den vetenskap som beskriver de ekonomiska och politiska faktorer som påverkar och formar landskapet, både i städer och på landsbygden. [1] Det är vetenskapen som i större utsträckning strävar att förstå drivkrafter i ändringar bakom markanvändning, hägnadssystem och bebyggelsemönster. [2] Politisk ekologi har vuxit sig till att vara det dominanta forsknings område för människo-miljömässiga studier. På grund av sitt breda område spjälkas ämnet i flera subgenren, som urban politisk ekologi, rural politisk ekologi, krigstida politisk ekologi, internationell politisk ekologi, med mera. Kritiker till ämnet har ifrågasatt till vilken grad ekologi verkligen hör till politisk ekologi, och många vill klassificera ämnet som enbart en subgenre till politik. Termen politisk ekologi myntades av Frank Thorne I en artikel publicerad 1935 “//Nature Rambling: We Fight for Grass//”, The Science Newsletter 27, 717, Jan 5:14. Efter det har termen använts brett inom geografi och ekologi men utan en konkret definition av begreppet. År 1972 gav antropologen Eric R. Wolf begreppet ett nytt uppsving i och med hans välciterade artikel ”Ownership and Political Ecology”. I artikeln diskuterar han hur ägarstrukturen påverkar det lokala ekosystemet. (Wolf, 1972)

Historia
Ekonomi blev ett politiskt ämne under den industriella revolutionens tid, varpå ekonomins påverkan på landskapet snart även blev en politisk fråga. Ursprungligen var dessa frågesättningar högst ytliga, med lite eller ingen lagstiftning till ekologins fördel. Den enda indikatorn på att ekologi var av intresse för samhället var att överklassen, de med förmågan att välja, valde oftast bostäder som befann sig i renare områden, ofta med en park i närheten. Först under 1970-talet blev politisk ekologi ett verkligt politiskt agenda i västvärlden. [3] Ursprungligen var dess syfte att skilja på kulturell ekologi från utvecklingsgeografi. Modern politisk ekologi omfattar ämnen som geografi, antropologi, utvecklingsstudier, sociologi, politiska studier och miljöhistoria. Teori För att politisk ekologi är ett så brett begrepp med omfattning på flera olika områden råder det en viss oklarhet i begreppets egentliga definition. Sinéad Bailey och Raymond L. Bryant, forskare inom politisk ekologi, har funnit tre fundamentala antaganden alla politiska ekologer går vid: 1. Förändringar i miljön påverkar inte samhället på ett enhetligt sätt. Politiska, sociala och ekonomiska skillnader står för ojämn fördelning av kostnader och fördelar. 2. Varje förändring i miljöförhållanden måste påverka den politiska och ekonomiska jämlikheten. 3. Fördelningen av kostnader och förmåner lär gynna de nu ledande maktrelationerna. [4] Denna teori har testats och visat sig hålla måttet på en global skala: i västerländerna, särskilt i Norden, har både den ekonomiska välfärden och den miljömässiga välfärden gjort stora framsteg, [5]  medan länder som Guyana [6]  och Gambia [7]  har miljön röjts undan för ekonomisk verksamhet som har gynnat främst samhällets elit eller utländska företag. 

Kritik Den nutida politiska ekologin har fått kritik av många forskare för att ha glömt bort ekologin och istället koncentrerat sig på politiken. Pete Vayda och Brad Waters tillhör de av kritikerna som anses vara mest välkända. Så här skriver de:

”//Some political ecologists do not even deal with literally the influence of politics in effecting environment change but rather deal only with politics, albeit politics somehow related to the environment. Indeed it may not be an exaggeration to say that overreaction to the ´ecology without politics’ of three decades ago is resulting in a ‘politics without ecology’”//

Många forskare inom politiska ekologin har svarat på kritiken och menar att det är en överdrift. De försvarar sig med att påpeka att många branscher inom politiska ekologin har utvecklats, och dessa i olika riktningar, där de tar olika mycket ståndpunkt till biodiversiteten och miljön. (Walker, 2005)

Paulson (2005) menar att hur man applicerar politisk ekologi varierar från geografer till antropologer beroende på vad de är ute efter att betona i sin argumentering eller forskning. Vidare menar han att olika undersökningar betonar olika av de tre huvudaspekterna (ekonomiska, politiska och ekologiska) olika mycket. Michael Watts, som han nämner som ett exempel och anses vara en av de största gestalterna inom politiska ekologin, brukar ofta betona den politiska påverkan på tillgången av resurser som hittas i naturen. Detta synsätt tenderar att se omgivningens skada som ett resultat av orsak och verkan o den sociala marginaliseringen.

[1] E. Swyngedouw - **Urban political ecology, justice and the politics of scale** – Antipode, 2003 [2] M Widgren – **Sjutton år av geografisk forskning I Stockholm** - people.su.se [3] P. A. Walker – **Political ecology: where is the ecology** - Progress in Human Geography, 2005 <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10.6667px;">[4] J. C. Brown – **There’s nothing inherent about scale** – Geoforum, 2005 <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10.6667px;">[5] A. A. Lehtinen – **’Green waves’ and globalization** – Nordisk Samhällsgeografisk Tidskrift, 2006 <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10.6667px;">[6] M. Pelling – **The political ecology of flood hazard in urban Guyana** – Geoforum 1999 <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 10.6667px;">[7] R. A. Schroeder – **Shady practice** – Economic Geography, 1993