Paul+Krugman

=Paul Krugman = toc Paul Krugman, född 1953, är professor i nationalekonomi och internationella ärenden vid Princeton University. Han tilldelades år 2008 Nobelpriset i ekonomi för sin analys i mönster inom handel och lokalisering i ekonomisk aktivitet. Krugman har speciellt uppmärksammats för sin kontribution i form av teorin om den nya ekonomiska geografin (//New Economic Geography, NEG, se även New Geographical Economics)// och den nya teorin om handel (//New Trade Theory, NTT//), och han anses vara nyckelpersonen i etableringen av ekonomisk geografi som ett ämne inom allmän ekonomisk forskning.

Krugman har strävat efter att förklara företagsgeografiska fenomen med hjälp av matematiska modeller. Han tog sin examen på Yale 1974 och doktorerade 1977 från MIT. Utöver en flitig forskarkarriär med ett tjugotal såväl vetenskapliga som populärvetenskapliga böcker och över 200 artiklar har Krugman undervisat såväl på UC Berkley, Yale, London School of Economics och sedan år 2000 på Princeton; han har också arbetat på Vita Huset som ekonomisk rådgivare i president Ronald Reagans administration. Krugman verkar sedan år 2000 som en aktiv samhällsdebattör genom att skriva kolumner i The New York Times. I sin bok ”Geography and Trade” från 1991 är han hoppfull angående möjligheterna att tänka om ekonomisk teori med hjälp av ekonomisk geografi. Krugman har tilldelats också andra priser förutom Nobelpriset. Enligt Pinch och Henry betraktades Krugmans företagsgeografiska idéer till en början med en viss skepsis, men senare har de vunnit mark som ämnen som är värda att undersöka närmare. ==**Forskning och teorier** == Krugman är känd för sina teorier om företags internationalisering, skalfördelar i internationell handel och lokaliseringsmönster. Han har myntat begreppen ”New Trade Theory” och ”New Economic Geography”. Effekten av den inhemska marknaden förekommer som ett grundläggande element i båda teorierna.

Effekten av den inhemska marknaden
På 1980-talet upptäckte Krugman den så kallade effekten av den inhemska marknaden (//home mark////et effect, HME//). Effekten av den inhemska marknaden betyder att ett land där efterfrågan på en vara är större än i ett annat kommer att överdriva sin produktion av varan och exportera den del av produktionen som överskrider den inhemska efterfrågan. Effekten av den inhemska marknaden är en viktig gemensam nämnare i NTT- och NEG-teorierna.

Den nya teorin om handel
Den nya teorin om handel (NTT) omkullkastar den traditionella uppfattningen om att nationer specialiserar sig enligt de komparativa fördelar de har. Före Krugman publicerade sin artikel ”Increasing returns, monopolistic competition, and international trade” 1979 utgick teorierna om internationell handel från antagandet att det är landets komparativa fördelar som bestämmer vad landet exporterar jämte importerar; är land X bättre på elektroniktillverkning än land Y och Y bättre på biltillverkning idkar dessa länder handel med sina respektive produkter. Utgångspunkten för NTT är att den traditionella uppfattningen inte förklarar varför lejonparten av världshandeln består av handel av liknande varor mellan länder med liknande faktorförhållanden. Krugman hävdar i stället att nationer specialiserar sig för att dra nytta av ökande avkastning som genereras genom skalfördelar. Enligt Krugman leder skalfördelar till att produktion koncentreras till vissa områden //(se även Agglomeration Theory)//. Transaktionskostnader, inklusive transportkostnader och tariffer, leder till att produktionen koncentreras där efterfrågan är störst och utbudet på produktionsfaktorer är stort. Större skalfördelar och lägre transaktionskostnader leder enligt Krugman till en större agglomeration av företag. Enligt Krugman beror handeln men homogena varor liknande länder emellan också av det faktum att marknadens efterfrågan kräver valmöjligheter. Enligt Krugman beror klusterisering förutom skalfördelar och transaktionskostnader också på slumpen och externa ekonomier. Med slumpen avses här att specialisering inom en viss region växer fram av slumpmässiga orsaker. Krugman menar att lokaliseringsbeslut, koncentrationen av vissa affärsverksamheter och klusterbildning ofta börjat av slumpen och med tiden bidragit till geografiska klickar. De externa ekonomierna förekommer i form av storleken på marknaden. Precis som också Alfred Marshall hävdat tidigare, hävdar också Krugman att en större marknad bidrar till ett gott utbud av specialiserade leverantörer och till att arbetskraftsmarknaden ”poolas”. //(Se även Marshallian externalities)// <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">Se Paul Krugman förklara den nya teorin om handel här: media type="youtube" key="fb6-PIM0NtQ" height="376" width="420" align="center"

<span style="color: #3366ff; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 12pt;">Teorin om den nya ekonomiska geografin //(se även New Geographical Economics)//
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">Teorin om den nya ekonomiska geografin (NEG) kan ses som en naturlig följd av NTT, och enligt Behrens och Robert-Nicoud lyckades Krugman genom att utveckla NEG bygga en bro mellan handels- och lokaliseringsteori. I NEG förklarar Krugman bland annat varför produktionsfaktorer är ojämnt fördelade. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">Krugman hävdar att nyckeln till att förstå den internationella ekonomin och handeln är att förstå regionala skillnader i tillväxt och lokal specialisering och lokal och regional koncentration av produktion. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; font-weight: normal; line-height: 19px; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 5px;"> ** Dessa skillnader, till följd av tillgång till råmaterial, arbetskraft, transaktionskostnader, mindre utvecklade länder, låga transportkostnader etc. bidrar enligt Krugman till en //historisk ”lock-in”,// dvs. att koncentrerad storskalig produktion lockar till sig fler aktörer och de stora agglomerationerna fortsätter att växa. //(se även path-dependence)//. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">NEG bidrar enligt Behrens och Robert-Nicou d till en förståelse om varför lokaliseringsmönster ofta är svåra att ändra på.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">Enligt Krugman går nationer inte att behandla på samma sätt som företag i ekonomisk teori; därmed går han inte med på påståenden om att nationer skulle konkurrera med varandra. Han anser därför att det är vilseledande att uppleva produktionsskiften till länder med lägre produktionskostnader som något hot mot den västerländska ekonomin.

<span style="color: #3366ff; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 14pt;">Mest citerade artiklar
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; font-weight: normal; line-height: 19px; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 5px;">Krugmans mest citerade artikel fram till år 2009 var ” Increasing returns and economic geography ” som publicerades i Journal of Political Economy år 1991. Enligt Behrens och Robert-Nicoud var det denna artikel som myntade begreppet NEG. Se nedanstående tabell för de fem mest citerade artiklarna:

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">
 * < <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">År ||< <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">Titel ||< <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">Journal ||< <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">Citationer ||
 * < <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">1991 ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">Increasing returns and economic geography ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;"> Journal of Political Economy ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">857 ||
 * < <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">1979 ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">Model of balance-of-payment crises ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">Journal of Money, Credit and Banking ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">457 ||
 * < <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">1980 ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">Scale economies, product differentiation, and the pattern of trade ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">American Economic Review ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">417 ||
 * < <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">1979 ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">Increasing returns, monopolistic competition and international trade ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">Journal of International Economics ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">371 ||
 * < <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">1994 ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">The myth of Asia’s miracle ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">Foreign Affairs ||< <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 0px; -webkit-border-vertical-spacing: 0px; border-collapse: separate; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; line-height: 20px;">332 ||

<span style="color: #3366ff; font-family: 'Times New Roman',Times,serif; font-size: 14pt;">Kritik mot Krugmans teorier
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px;">Krugmans företagsgeografiska teorier har kritiserats framför allt av geografer, å ena sidan för att de skiljer sig så starkt från det slag av analys som tidigare varit dominant inom ekonomisk geografi; enligt Martin baserar sig Krugmans teorier på //”ett begränsat antal förenklande antaganden” // och enligt Martin och Sunley tycks modellerna //”betraktas som grova metaforer” .// Å andra sidan så anser en del geografer att Krugman befattar sig med faktorer som redan tidigare visats sakna relevans. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; font-weight: normal; line-height: 19px; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 5px;"> ** Han har också blivit kritiserad för att översimplifiera ek onomiska händelser, mönster och beslut som han baserar på matematiska modeller. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Enligt Boddys mening är Krugmans teorier inte tillräckligt exakta; till exempel verkar det enligt Boddy oklart om fördelarna med ”poolad” arbetskraft och specialiserade produktionsfaktorer skall behandlas i samband med antagandet om ökande avkastning eller inte.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; font-weight: normal; line-height: 19px; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 5px;"> Krugman skriver fortlöpande en kolumn i The New York Times där han ofta mycket hårt går åt både den amerikanska staten och Amerika vilket inte alltid setts med blida ögon.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 14px; font-weight: normal; line-height: 19px; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 5px;"> Bild: The New York Times 2012. [], Hämtad 27.3.2012