postcolonial+theory

= =

toc

** Post Colonial Theory (//svenska// Postkolonial Teori) **

Postkolonial teori är en uppsättning av teorier inom flera vetenskapliga ämnen (främst filosofi, sociologi, statsvetenskap, litteratur, kulturgeografi, samt religion och teologiska studier) som behandlar de kulturella arv som härstammat till följd av kolonialismen som skedde i specifika regioner och länder. Postkolonialismen handlar om förändringar i den kulturella identiteten av de koloniserade samhällena, där //neokolonialism// fungerar som bakgrunden till kritiken för de nutida dilemman som existerar i de före detta koloniserade länderna. Postkolonial teori är inte en specifik teori i sig, utan tolkas som ett tillvägagångssätt för forskning, eller en infallsvinkel, inom såväl geografisk som ekonomisk forskning för förklara samt begripa specifika ekonomiska fenomen som har skett till följd av kolonialismen.

För att bättre begripa vad postkolonial teori är och hurdana problem det uppstår från ett ekonomiskt perspektiv måste det först förberedas för vad kolonialismen var.

** Från Kolonialismen till Postkolonialismen **
Kolonialismens tid utsträckte sig från ca. 1550-talet ända till 1990-talet, och var en tid då europeiska stormakter (främst Storbritannien, Spanien, Portugal, och Frankrike) etablerade kolonier i asien, afrika, och amerika. Det var en process där det övertagande landet krävde suveränitet över en region, och således förändrades den social strukturen, regeringen (myndigheten i allmänhet), och ekonomin av regionen.

Ytterligare utövades det en längre tid s.k. merkantalistisk handelspolitik som var till nytta för (det övertagande) hemlandet på bekostnaden av konkurrenter (i detta fall övriga länder, i synnerhet de övriga stormakterna). Det var först halvvägs in på 1800-talet som bl.a. Storbritannien gav up merkantalismen samt handels resktritionerna för att introducera principen av fri handel med inga (eller betydligt färre) restriktioner eller tariffer. Förutom de övannämnda problemen utsatts de koloniserade regionerna för politiska, ekonomiska, kulturella och sociala förtryck, som t.ex. påträngandet av språk, lagar, och religion.

** Bakgrund till forskningen **
De personer som anses ha börjat forskningen inom postkolonial teori var Edward W. Said, Gayatri C. Spivak , och Homi K. Bhabha fastän de haft olika angrepssätt på frågeställningen. Inom postkolonial teori har forskningen länge haft kultur som den primära analytiska kategorin.

Postkoloniala teorier, eller -studier, tog sin nuvarande form och legitimerades under slutet av 1970-talet. Debatten och forskningen hade till dess bestått av politiska studier i de-kolonisationen av länder i Afrika, Asien och Karibien; ekonomiska och sociologiska studier i utvecklingen och underutvecklingen i forna kolonial-länder; diskussion om imperialism och kapitalism för att nämna några.

Enligt en av de mest inflytelserika forskarna inom postkolonialism, Edward W. Said, ligger de postkoloniala studiernas framgång på den konsekventa och oföränderliga (eng. consistent) kritik mot vad han kallar eurocentrism. Shohat och Stam hävdar att eurocentrism allmänt betraktas som ”sunt förnuft, allmän vetskap” (eng. common sense). Filosofi och litteratur anses vara europeisk filosofi och litteratur. Eurocentrism tar uttryck i föreställningar om att det vi idag kallar västvärlden ensamt bidragit till bl.a. demokrati, industrialism och den industriella revolutionen; om att västvärlden inte utstött icke-europeisk demokrati etc. Denna kolonialmakts-kolonilands relation och västvärldens uteslutande attityd är exempel på studieområden inom postkoloniala teorier.

** Politisk och ekonomiskutveckling i de koloniserade nationerna **
Det har länge varit av intresse, både från ett akademiskt och politiskt perspektiv, att öka på förståelsen av postkoloniala ekonomier. Frågor som ofta sammanlänkas med postkolonialismen och som debateras mycket om i ekonomisk politiska frågor är globaliseringseffekter till följd av kolonialismen, gränsöverskridande flöde av kapital och arbetskraft, samt skapandet eller återskapandet av nationella gränser. Oavsett det stora intresset för att förstå frågan om hur andra kulturer möter de västra kulturerna, har ekonomiskt orienterade tillvägagångssätt varit långsamma att engagera med idéerna samt utmaningarna inom postkolonial teori.

Den postkoloniala diskursen tar distans från det s.k. norr-syd/öst-väst-tänkande, dvs. att se världen som ”Vi” och ”De”. Denna klyfta mellan forna kolonier och kolonialmakter har postkoloniala teorier och speciellt geografisk forskning undersökt. I en allt mer global och internationell värld med ojämlikhet, spridning av populationen och politisk-kulturella konflikter har geografiska studier koncentrerat sig på relationen och spänningen mellan postkolonialism och global kapitalism. Den utvecklingsgeografiska diskursen tar fasta på teman kring postkolonial statsstatus, postkoloniala maktrelationer, sociala olikheter inbegripande könsroller för att nämna några.

Postkoloniala studier har även fokuserat mycket för att analysera politiska utvecklingen av geografiska områden. Lange undersökte effekten av kolonisalismen på Storbritanniens före detta koloniserade nationers politiska utveckling och kom fram till att koloniala styret var starkt samt negativt relaterat till flera indirekta indikatorer av politisk utveckling. Mest hade kolonialismen inverkat på statens stabilitet, statligt styrande och rättsprinciper, medan det även framkom att kolonialismen hade mindre effekt på demokratins nivå i postkoloniala samhällen.

Postkolonial Teori och Ekonomisk Geografi
Enligt Radcliff [1] finns det fem nyckelområden inom ekonomisk geografi där det postkoloniala tillvägagångsättet fokuserar sig på. Dessa områden är: postkolonial tillstånd; postkoloniala makt förhållanden och relationer; strechted-out geographies; sociala skillnader gällande kön och “röst” i postkoloniala samhällen; och s.k. issues of field-work.

Postkolonial teori fungerar som en central grundpelare inom andra företagsekonomiska teorier samt koncept. De främsta teorier eller koncept som förknippas till postkolonial teori är beroende teorin, neoliberalism, och financialization. Orsaken till postkolonial teori sammanlänkas till dessa koncept är eftersom de har att göra med utvecklingen av geografiska områden.

Ett fler tal studier inom finansiell ekonomi har visat att länder som följer den s.k. civil law (som är en direkt följd av kolonialismen) har sämre investerarskydd vilket är en drivande faktor till att de har mindre utvecklade ekonomier (bl.a. i form av aktiemarknader) eftersom de varken kan locka till inhemska eller utländska investeringar.

** Utmaningar och framtiden **
Zein-Elabdin [2] förklarar att postkolonial teori inte har haft mycket tyngd inom ekonomisk vetenskap och att detta kan förklaras med skillnaderna som finns i behandlade av kulturella frågor inom olika ämnesområden, och eftersom kultur är så centralt i postkolonial teori vilket inte är fallet inom ekonomiska studier. Däremot hävdar Zein-Elabdin att kultur och ekonomi går ihop bättre än vad forskare tror. Med att fokusera på kulturella frågeställningar inom ekonomin kan man förbättra uppfattningen om ekonomiska fenomen samt möjliggöra att mindre utvecklade kulturer kan delta i den globala konstruktionen av både social betydelse och ekonomiskt välmående. Slutligen förklarar Zein-Elabdin att kulturell modernism har resulterat i en oförmåga att förstå andra samhällen i andra termer än deras behov för modernisering.

Vidare finns det en hel del intressanta frågeställningar inom postkolonial teori med koppling till ekonomisk geografi. Till exempel gällande kolonialismens effekt på de länder som var kolonialismens offer (det vill säga länder vars naturresurser exploaterats och utnyttjats, vars socialastrukturer påverkats osv). Det som också är av intresse att utforska från ett ekonomiskt perspektiv är hur spridningen av rättsprinciper och lagar (dvs. civil-law, common-law) har inverkat på ekonomiska utvecklingen av olika regioner. Postkolonial teori har kritiserats för att det behandlar ekonomiska frågor för simpelt och inte går att anpassa till existerande ekonomiska teorier samt ekonomiskt analyserande av fattigdom och skapandet av förmögenhet.