consumer+culture

=Consumer culture – konsumtionskultur = Konsumtionskultur (eng. consumer culture) är ett begrepp inom såväl de ekonomiska vetenskaperna som de samhällsvetenskapliga. Det centrala i konsumtionskultur är relationen mellan människor och det materiella samt varans betydelse socialt och dess mening för individen.

Definition
Kultur har otaliga definitioner beroende på vilket sammanhang det porträtteras, men Merz, He & Alden (2008:168) beskriver kultur som ett gemensamt synsätt på teknologi, symboler och normer som differentierar en grupp från människor från en annan grupp samt att människorna inom en grupp delar uppfattningar till olika grader. Teknologin representerar det synliga, påtagliga i kulturen (t.ex. mode, media, musik, märken) medan symboler och normer representerar det osynliga, immateriella. Då man sedan analyserar konsumtionskulturen ser man antingen på den synliga delen av kulturen, nämligen människors tillfredsställande av utilitaristiska behov, eller på hur människor tillfredsställer symboliska behov. Dessa rationella, symboliska eller normativa behovstillfredsställningar definierar konsumenten och konsumtionskulturen.

Ursprung
Douglas Holt hävdar i sin artikel //Why do Brands Cause Trouble? A Dialectical Theory of Consumer Culture and Branding// att den allt mer företagande världen (eng. //corporatism//) som tog fart under de första årtiondena på 1900-talet mötte sitt första stora motstånd av kulturrevolutionen på 1960-talet, då människor starkt motsatte sig allt kommersiellt. (Holt, 2002: 82). Holt menar vidare att konsumtionen var ett sätt att utrrycka identitet ohämmat av traditioner, social ställning eller sociala institutioner .

I sin bok //Consumer Culture Reborn: the cultural politics of consumption// anser Martyn Lee (Lee, 1993:9) att konsumtionen återigen tydligt ändrades på 1980-talet på grund av en mängd orsaker. Bl.a. Sovjetunionens fall och därmed kommunismens fall samt den tydliga polariseringen mellan kommunism och kapitalism som avtog; informationssamhällets explosionsartade framfart; nya internationella sätt att idka handel; fokuset på individualism; allt större fokus på stil (//style//) //(Lee, 1993)////,// design och mode samt framfarten av Lee kallar för ”leisure society” – fritidssamhället. Fritidssamhället, menar Lee, är utanför sfären för arbete och påpekar människans allt större krav på fritiden, dess innehåll, dess utsträckning och dess betydelse.

GCC vs. LCC
Litteraturen kring konsumtionskulturer debatterar ifall dessa strävar till att bli antingen globala (global consumer culture, GCC), lokala (local consumer culture, LCC) eller ”glokala” (standardiserade lokala, eng. global local consumer culture GLCC). Globala konsumtionskulturer präglas av dagens ”trender” på marknaden – teknologiutveckling, fritt rörlig turism och rörlig arbetskraft – vilka leder till homogen efterfrågan (Alden, Steenamp & Batra, 1999). Den lokala konsumtionskulturen hålls intakt från dessa internationella trender och värnar om det lokala. Den ”glokala” konsumtionskulturen igen tar influenser från såväl det lokala som det globala, från gammalt och nytt i sin konsumtion för att bilda sig en identitet i de lokala hierarkierna av ålder, etnicitet, social ställning etc. (Merz, He & Alden, 2008). (För mer om konsumtionskulturens globala lokalisering, utbud och handelsmönster, se Paul Krugman och hans teorier New Trade Theory, home market effect och New economic geography)

Konsumtionkultursteori (CCT – Consumer Culture Theory)
I ett försök att unifiera teorierna om konsumtionforskning har Arnould & Thompson (2005) myntat begreppet CCT – konsumtionskulturteori. Denna forskning tangerar sociokulturella, inlärda, symboliska och ideologiska aspekter av konsumtions och fungerar, enligt forskarna, som en kunskapskälla om konsumtion och marknadsplatsbeteende (eng. marketplace behavior).

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"><range type="comment" id="192665">Källor
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">Alden, D. L., Steenamp, J. & Batra, R. (1999). //Brand Positioning through advertising in Asia, North America, and Europe: the role of global consumer culture.// Journal of Marketing, vol. 63 (1), s. 75-87.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">Arnould, Eric J., Thompson, Craig, J. (2005). //Consumer Culture Theory (CCT): Twenty Years of Research.// Journal of Consumer Research, vol. 31 (4), s. 868-882

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">Holt, D. B. (2002). //Why Do Brands Cause Trouble? A Dialectical Theory of Consumer Culture and Branding.// Journal of Consumer Research, vol. 29, s. 70-90.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">Lee, M. J. (1993). //Consumer Culture Reborn: Cultural Politics of Consumption//, 2. uppl. Routledge.

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">Merz, M. A., He, Y., & Alden, D. L. (2008). //A categorization approach to analyzing the global consumer culture debate.// International Marketing Review, vol. 25 (2), s. 166-182.

...