competitiveness

Introduktion toc Konkurrenskraft (eng. Competitiveness) inom ekonomisk geografi är en term som används för bland annat företag, regioner, länder eller till och med världsdelar för att ”mäta” prestanda och produktionskapacitet inom en viss marknad. Termen konkurrenskraft i sig orsakar vissa problem i fråga om definition eftersom den används till såväl företag som regioner. Martin (2006) definierar bland annat konkurrenskraft för företag som ”förmågan att skapa, behålla eller utöka sin marknadsandel på en produkt eller service, på basen av pris, kvalitet, design, leverans eller någon annan fördel”. Däremot råder det en del oklarheter i fråga om definitionen av konkurrenskraft för till exempel länder, men principiellt kan konstateras att mått som bruttonationalprodukten (BNP), handelsbalansen eller produktivitet kan agera som mått för länders konkurrenskraft. (Martin, 2006) Dessa mått på länders konkurrenskraft har dock kritiserats bland annat av Paul Krugman, se mera under Konkurrenskraft inom länder.

 Enligt Konkurrensverket är det positiva effekterna av fri konkurrens att priserna pressas ner samtidigt som kvalitén förbättras och utbudet ökar. (Konkurrensverket, 2012) Förut har ett lågt pris ansetts vara den största konkurrenskraften men i dagens värld är detta inte längre en regel; förmågan att förnyas och skapa kunskap och mervärde, kan vara mycket konkurrenskraftigare än bara ett lågt pris. För en hållbar konkurrenskraft krävs att man snabbt kan förnya sina resurser och omstrukturera om/när det krävs. (Maskell, Malmberg; 1999) Internet har också kommit att spela en central roll i konkurrens i och med att man nu inte längre är lika beroende av den geografiska platsen där man befinner sig utan man kan effektivt, snabbt och billigt ha kontakt med till exempel kunder, dock finns problemet med den ”ofysiska” kontakten kvar, man kan ha ”långa diskussioner men inga handskakningar” som Leamer och Storper skriver i sin text om ekonomisk geografi under internettiden. (Leamer, Stolper; 2001)

 Konkurrenskraft inom länder

 **Som tidigare nämnts kan länders konkurrenskraft bland annat mätas med BNP, handelsbalansen eller produktivitet. En annan definition har givits av Laura D’Andrea Tyson (Council of Economic Advisors) som lyder, ”konkurrenskraft är förmågan att producera gods och tjänster som klarar internationell konkurrens, medan (ett lands) medborgarna erfarar en levnadsstandard som är både stigande och hållbar”. (Krugman, 1994) Denna definition har dock kritiserats starkt av Paul Krugman som hävdat att definitionen inte håller i internationell kontext, på grund av brister i fråga om nationella ekonomier med liten utlandshandel, till exempel USA på 1950-talet. I ett sådant scenario hävdar Krugman att Tyson’s definition främst förklarar inhemsk produktionstillväxt och inte produktionstillväxt jämfört med andra länder (egen översättning). (Krugman, 1994)

Global konkurrenskraft index
 Världens ekonomiska forum kommer årligen ut med en rapport om konkurrenskraften i världens länder. Det upprätthåller också ett index där länderna rangordnas efter sin konkurrenskraft. Ländernas konkurrenskraft mäts med hjälp av flera olika variabler bland annat jämför man institutionerna i landet, om det fungerar på ett sätt som gör det lätt och attraktivt för företag att verka, man jämför infrastuktur, utbildningsnivå i landet, makroekonomiska miljön, teknologiska färdigheten och många andra aspekter. Alla dessa mäts och analyseras landsvis och sedan jämförs länderna med varandra. I år var Schweiz världens mest konkurrenskraftiga land, Singapore kom andra och Sverige tredje. Finland förbättrade sin placering med tre platser från förra året och ansågs vara världens fjärde konkurrenskraftigaste land i år. Om Finland sades i rapporten att Finland har en av världens bästa utbildningsystem, som också lett till en flexibel arbetskraft och hög teknologisk färdighet. Det som lite tar ner resultatet är den växande statskulden. (The Global Competitiveness Report, 2012)

 Här kan man se hela listan med alla världens länder:  [|__http://www3.weforum.org/docs/WEF_GCR_CompetitivenessIndexRanking_2011-12.pdf__]

 Kritik

 Det går flera diskussioner inom ekonomisk geografi angående konkurrenskraften i fråga om länder. Bland annat har det hävdats att länder inte per sé tävlar med varandra utan att länders konkurrenskraft kan härledas till den kumulerade konkurrenskraften bland alla företag inom ett land. (Martin, 2006) (Maskell & Malmberg, 1995) Paul Krugman hävdar till exempel att istället för att länder skulle konkurrera med varandra, på ett liknande sätt som företag, gäller det motsatta. Fastän (industrialiserade) länder exporterar och producerar likadana produkter och tjänster är dessa länder också varandras största exportmarknader, det vill säga ett uppsving i ett industrialiserat land gynnar det andra. (Krugman, 1994) Därmed skulle det de facto inte finnas någon konkurrens mellan länder. Däremot konstaterar Krugman att det helt klart finns en konkurrens mellan länder i fråga om prestanda och makt.‍

 **Konkurrenskraft inom regioner **

 Primärt är det skäl att konstatera att flera av problemen kring konkurrenskraft för regioner härstammar från själva definitionen region. Ur en ekonomisk synvinkel är en region väldigt svår att exakt definiera på grund av det intrikata nätverk av olika aktörer det består av, bland annat företag, privatpersoner, institutioner etc. (Martin, 2006)

 Bland de främsta ekonomerna som intresserat sig för konkurrenskraften inom regioner kan nämnas Michael Porter och Paul Krugman. (Martin, 2006) Enligt Porter har det uppkommit ett skifte där mindre regioners roll ökat jämfört med nationella ekonomier, i vad han kallar för ”Ny konkurrensekonomi”. Detta skifte är enligt honom orsakat av att regleringar och policyn på nationell nivå inte längre ger upphov till konkurrensfördelar utan att det däremot är inom mindre regioner, med bland annat en hög nivå av innovation och kluster som dessa fördelar skapas.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Fastän det finns oklarheter kring definitionen av konkurrenskraft för regioner har Paul Krugman definierat det som ”en regions eller stads förmåga att dra till sig kapital och arbetskraft” och han hävdar också att det är denna förmåga som ger upphov till regionens, eller stadens, konkurrensfördelar. (Martin, 2006) Detta relaterar till Krugmans modell om den nya geografiska ekonomin (New geographical economics), där han talar om en centripetal kraft som attraherar både arbetskraft och företag till en viss region. (Brakman & Garretsen, 2003)

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Konkurrenskraften inom regioner skapas genom ett antal externaliteteter, eller yttre omständigheter. Bland dessa kan främst nämnas ”spillover” och agglomeration vilka förser företag inom en region med till exempel ny teknologi, specialiserad arbetskraft och leverantörer. Regionala kluster kännetecknas också ofta av en hög innovationsgrad (beroende dock på industrin). Dessa externaliteter ökar attraktiviteten för en viss region vilket attraherar nya företag och arbetskraft och därmed skapar konkurrensfördelar.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Martin identifierar två specifika, men ihopkopplade, faktorer som bidrar till en regions konkurrenskraft. Primärt nämns regioners attraktivitet med hänsyn till arbetskraft, kapital och kunskap och sekundärt karaktären av regioners externaliteter. Dessa två faktorer bidrar tillsammans till att skapa den omgivning och de resurser som en region präglas av. (egen översättning) (Martin, 2006)

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> **<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 24px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Annat ** <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> Europeiska Kommissionen har ett program som heter Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (CIP) vars mening är att hjälpa små och medelstora företag med konkurrenskraft och innovation. Programmet uppmuntrar speciell till att maximera användningen av informationsteknik och öka användningen av förnybara energikällor. (Europeiska kommissionen, 2012) <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;"> <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 15px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Mer info om programmet som varar fram till nästa år (2013) hittas här: <span style="background-color: transparent; color: #1155cc; font-family: Arial; font-size: 15px; vertical-align: baseline;">[|__http://ec.europa.eu/cip/index_sv.htm__]